Režie:
Jiří SvobodaScénář:
Eva KantůrkováKamera:
Vladimír SmutnýHudba:
Michael KocábHrají:
Matěj Hádek, Jan Dolanský, Milan Kňažko, Vladimír Javorský, Marika Šoposká, Michal Dlouhý, Petr Lněnička, Jan Plouhar, David Novotný, Hartmut Krug (více)Obsahy(1)
Matěj Hádek v roli výjimečné osobnosti Mistra Jana Husa a synové Karla IV., bratři Václav a Zikmund, ve středověkém dramatu o smyslu pravdy a oběti nejvyšší. Třídílný televizní film o Janu Husovi je jedním z největších televizních projektů současné České televize nejen svou náročností, ale především svým významem. Tragický osud tohoto velikána naší historie byl naposledy převeden na filmové plátno režisérem Otakarem Vávrou v roce 1954. Spisovatelka a historička Eva Kantůrková se osudem a odkazem betlémského kazatele zabývala dlouhou řadu let. Bylo tedy nabíledni, že se právě její román Jan Hus, poprvé vydaný v samizdatu, dočká nového filmového zpracování. Tvůrci, kteří se u jeho realizace sešli, patří v Česku k nejrespektovanějším filmovým profesionálům, herce nevyjímaje. Díky nim má televizní film Jan Hus všechny atributy mimořádného filmového zážitku a je zároveň důstojnou oslavou historické osobnosti světového významu. Spisovatelka Eva Kantůrková vede diváky příběhem Mistra Jana Husa od počátku XV. století až ke kostnické hranici. Na rozdíl od tradovaného obrazu sociálního reformátora sledujeme Husovo myšlenkové a mravní drama, jež předběhlo o celé století zásadní zlom evropského vývoje. Dramatický děj je ukotven ve spletitém střetu názorů, ambicí a mocenských manipulací církevních i světských autorit – krále Václava IV., jeho bratra Zikmunda, pražského arcibiskupa Zbyňka, ambiciózních kardinálů a tří papežů, kteří si dělají nárok na pastýřský stolec a z toho titulu i na odváděné daně. Západní církev prochází těžkou mocenskou i mravní krizí. Jan Hus, Mistr Karlovy university a Betlémský kazatel, pociťuje spoluzodpovědnost za osud rozštěpené církve ve vztahu k věřícím a dospěje k přesvědčení, že jediným východiskem z úpadku je víra v živého Krista a jeho učení. Volá po mravnosti těch, kteří mají být věřícím duchovními pastýři. To zesiluje zášť ze strany vysokého kléru i konkurujících farářů. Naštěstí se Jan Hus těšil přízni královny Žofie. V kritických okamžicích to byla právě ona, kdo mohl u svého manžela Václava IV. žádat pro Mistra ochranu. Husovým opakem je vzdoropapež Baltazare Cossa, pirát, cynický kořistník, a dokonce snad i vrah. Paradoxně také v Kostnici, kde byl Hus souzen za domnělé kacířství, byl Cossa týmž koncilem sesazen z papežského stolce a uvězněn. Prapodivným nástrojem, který sehrál v pronásledování Husa mimořádnou roli, byla nesourodá koalice ambiciózního pražského kléru, žárlivých kolegů z university, včetně Husova přítele, Mistra Štěpána Pálče. Ten se v Kostnici stal dokonce jedním z hlavních žalobců. Jan Hus chtěl své přesvědčení před Kostnickým koncilem v rámci disputace obhajovat. Koncil však taková pravidla nepřijal, Husovi určil pozici obžalovaného kacíře. Konečným rozsudkem nebyl odsouzen jen on, ale i jeho předchůdce, dávno mrtvý Jan Viklef, jehož kosti nařídil tentýž koncil vykopat, spálit a popel rozptýlit v řece.
Do příběhu vstupujeme ve chvíli, kdy mocenské spory králů Václava a Zikmunda sužovaly Čechy. Zikmund se chtěl zmocnit českého království, uvěznil Václava v Rakousích, nechal drancovat královský poklad, jeho Kumáni vypalovali české vesnice. A odvážný kazatel Jan Hus volal z kazatelny: „I pes, i had si chrání svůj pelech! Jsou snad Češi horší než psi a hadi?" Pak vzbouřil půlku univerzity, když sepsal apelaci všem mistrům a zemskému sněmu. Byl to on, kdo královně Žofii přinesl nabídku vlivných přátel, aby mohla pod jejich ochranou odjet do Bavor k rodině, protože by teď v Praze nebyla v bezpečí. Královna kategoricky odmítla. „Jsem česká královna, mé místo je tady!" Jan Hus veřejně kritizoval nepořádky v církvi, především způsob života Božích služebníků, například že nosí drahé šaty, nebo že vysedávají po hospodách a hrají hazardní hry. Byl přesvědčen, že hříšný kněz nemůže udělovat svátosti, nemůže být služebníkem Božím... Vysloužil si tím jejich nenávist. Stěžovali si na něj u krále, u arcibiskupa, jezdili žalovat papeži. Obviňovali ho z šíření Viklefova učení. A záviděli, že jeho Betlémská kaple byla pravidelně přeplněna věřícími, zatímco jejich kostely věřící navštěvovali jen sporadicky. Neshody na univerzitě kvůli Viklefovu učení eskalovaly a vyústily ve chvíli, kdy král Václav požádal univerzitní mistry, aby jej doprovodili na koncil v Pise. Německá část univerzity odmítla, a protože svými třemi hlasy proti jednomu německému získávala vždy většinu, král se rozhodl křivdu napravit Dekretem kutnohorským. Rozzlobení Němci na protest opustili Prahu. Viklefovo učení bylo vnímáno církevními hodnostáři jako kacířství a tomu obvinění se nevyhnul ani Štěpán Páleč. Přes Husovo varování odjel do Říma, aby se obhájil, cestou ho ale v Bologni nechal zatknout kardinál Baltazar Cossa. Když se po dlouhé době vrátil do Čech, byl to už jiný Štěpán Páleč. Jeho odvahu vystřídal strach. Mezi dosud věrnými přáteli, Husem a Pálčem, se objevily první pochybnosti a názorové neshody.
Jan Hus odsoudil odpustkovou papežovu bulu a papeže nazval Antikristem. Kupčení s odpustky způsobilo velkou vlnu nevole věřících a pro výstrahu ostatním byli uvězněni tři rebelové. Rozhořčená reakce Jana Husa na jejich popravu přivolala papežovu klatbu na betlémského kazatele a na Prahu interdikt. Zákaz všech církevních obřadů, křtů, sňatků i pohřbů. To byla pohroma nejen pro středověké věřící. Jan Hus musel opustit Prahu. Ani doma, v Husinci, však nebyl v bezpečí. Přijal pozvání Jindřicha Lefla a odjel na jeho hrad, kde se mohl ukrýt. Tam ho navštívil Zikmundův posel Jan z Chlumu se vzkazem, aby Hus odjel do Kostnice, kde bude mít šanci se ze svého obvinění hájit. Královský glejt mu měl zajistit nejen osobní bezpečí, ale také možnost vystoupit s disputací před Kostnickým koncilem. Hus souhlasil, nechtěl dál žít v ústraní, jako kazatel chtěl plnit své poslání, lidem vykládat pravdu písma. Věděl, že se do Kostnice sjela církevní elita a doufal, že všichni nebudou k jeho pravdě hluší. Že by si Zikmund neuvědomil, že papež nepodléhá světské moci, tedy králi? Hus nebyl v Kostnici přijat jako host koncilu, ale jako kacíř, který se těžce provinil proti církvi a její jednotě. Kostnický biskup ho zavřel do vězení a koncil ustanovil komisi, která měla posoudit Husovo kacířství. Členem komise byl také Štěpán Páleč a zoufalý Hus se k němu obrátil s nadějí, že konečně bude vypovídat někdo z jeho přátel. Zjištění, že Štěpán Páleč patří k hlavním žalobcům, mu vzalo poslední zbytky naděje i síly.
Ve svých kázáních Jan Hus zdůrazňoval, že opravdovou lásku k Bohu dokazuje jen život podle Kristových přikázání a jen takový může být služebník Boží. Připouštěl, že zbožný laik má větší právo udělovat svátosti, nežli zkažený kněz. Taková kritika církve nejenže nesmírně popuzovala její představitele, ale zároveň je děsila. Především Husův výklad Božího slova považovali za znevažování víry a církevního řádu. Věděli, že jeho vystoupení ohrožují jednotu církve. Nemocný a dlouhým vězněním vyčerpaný Hus ztrácel sílu k obhajobě, přesto se ale nevzdával naděje, že bude konečně pochopen. Ke všem žádostem o jeho propuštění z vězení byla církev netečná. Dokonce ani král Václav a král Zikmund neměli šanci zvrátit rozhodnutí Kostnického koncilu, držet Husa v žaláři a trvat na tom, aby odvolal, co kázal. Jako důkaz k jeho odsouzení měl sloužit výpis článků, které měl Jan Hus napsat ve spisu De ecclesia. Když se ale před Kostnický koncil konečně dostal pravý výpis Husových článků, komise zjistila, že Štěpán Páleč je zfalšoval. Bylo už ale nemožné, aby církev v případě Jana Husa stáhla své obvinění. Betlémský kazatel, jehož názory byly pro věřící nadějí i jistotou víry v Boha, ale nedokázal popřít sám sebe. Nemohl odvolat, co nekázal a nemohl odvolat ani to, co kázal. Byl pro církevní moc příliš nebezpečný. A proti církevní moci byli bezmocní i králové. 6. července 1415 vzplála hranice, na níž byl ke kůlu přivázán Jan Hus. Muž, který zemřel v ohni, protože žil v pravdě. Muž, kterého církev ukrutnou smrtí umlčela, aby jej lidé citovali i po šesti stech letech.
(Česká televize)
Recenze (283)
Dlouho jsem se tak nezasmál (nebo spíš jsem dlouho nebyl tak zděšen...) No, evidentně na novém filmu o Janu Husovi pracují samí odborníci na historii. Tento projekt je opravdu mega prasárna, co se námětu, scénáře i zpracování týká. To se podaří málokdy. Co si to tito "tvůrci" vůbec dovolují? Co si o sobě vlastně myslí, že si dovolej pracovat se zásadními momenty naší minulosti, jak s prodejnou štětkou! Čím blbější a nevzdělanější tvůrce, tím větší sebejistota a ctižádost. To je současnost našeho historického filmu. Toto, že má být oslava Husa?! Ne!!! To je vyhazování peněz Pánu Bohu do oken! Do nebe volající vrchol všeho! Ale co, když vlastní národ nezná svoji základní historii, tak proč jim nenaservírovat telenovelu o Husovi rovnou na stříbrným podnose, že? Autoři akorát przní naši historii, a to chtějí tento film použít jako příklad učební pomůcky pro základní školy! Nejtragičtější na tom je, že 90% všech diváků, co ten film uvidí, budou potom věřit tomu, že to tak bylo doopravdy. Už vidím, ty babky v tramvaji, jak řikaj: "Hele, já ti čuměla včéra na toho Husa. To ti bylo dobrý. Voni to prej dělali vodborníci, takže je to podle pravdy. Prej to točili v autentickejch místech." No, radši nedomejšlet dál... ()
Moc nechápu zdejší hodnocení za mě jasné 4 hvězdy odsoudit historický film kvůli hudbě může snad jen uplný idiot ()
ztráta času i soudnosti ()
Mě se to líbí. Není to tak divadelní a dramatické - spíš takové civilní, což mi sedí. Tragédie člověka, který se svým upřímným bojem za pravdu přimotal do spletitého mocenského boje a doplatil na to. Nicméně jako jednomu z mála Čechů se mu podařilo pohnout dějinami. Některé, hlavně hromadné, scény by zasloužily víc propracovat. Samotný nápad s moderní hudbou k historickému filmu by mohl být kulervoucí, opět jen kdyby byl dotažený a lépe zpracovaný. "Pěknou" roli zhýralého papeže si vystřihl Tomáš Dastlík. ()
Na české poměry dobře vykreslená atmosféra, jenom kdyby se tam pořád tolik nejedlo. Taky příliš mnoho postav, ve kterých se ztrácím (v některých recenzích se píše "běžný český divák" se ztrácí, tak to jsem já). Hudba mě taky občas trkla, ale není to nic, co by bylo zásadního. Zásadní je pro mě ten trochu zmatený děj, kdyby to nebylo tak notoricky známé téma, tak vůbec nevím která bije. ()
Na celkové hodnocení počkám až po poslední třetí části - ale už teď mám pocit, že kdo se neorientuje celkem zdatně v historii ztvárněného období, tak musí dost tápat a neví, kdo je kdo a proč se děje, co se děje - zejména třeba postava kardinála Cossi a pozdějšího dalšího vzdor papeže, co přijímá audience zásadně ve vaně. Pozitiva - Javorský super, Hádek ale jo...ale nevím co si mám myslet o Dolanském v roli Štěpána Pálče. Negativa - hudba..."Pražský výběr" a Jan Hus, to jako fakt neee!!! Obecně bych řekl, že se opět ukazuje jaký byl Vávra "pan" filmař a Štěpánek "pan" herec. EDIT po 3. části - ale jo, Vávra to není...ale na TV dílo ČT dejme tomu. Nejvíc mě bavil díl první s Václavem IV. Jen autora hudby bych poslal do...Kostnice... Nicméně pro neznalého historie tohoto období v evropském kontextu musí být dost těžko pochopitelné, o co tam vlastně šlo - kromě toho jasného upálení. ()
Ach ten náš mládeneček mistr Jan Hus. Moje štěstí, že jsem už mírně nedoslýchavý a tak tomu dramatickému huhlání, které tvoří většinu děje, nemusím dávat nějakou váhu. Ale je problémem autorů, postavit film na dialozích, které by možná probíhaly nějak podobně, pokud by probíhaly a tak se mi celý ten spektákl jeví poněkud z pera sci-fi autora. Zklamal mne vzhled mistra, protože Hádkovi se sice čtyřicítka blíží, ale lidé tehdy vypadali zhruba o 10let starší. A pokud Arichteva mínila natočit sáhodlouhé a nudné plkání, možná to měla zadat synovi a spáchat 22dílnou telenovelu. Ale herci se snažili, nosili své hrozné kostýmy s grácií a tak jsem tomu dal se sebezapřením 3, dvojky dávám naprostým kravinám, pokud nejsou úplný odpad. Prostě mi to připadá, jako AntiHus který se vzepřel tomu Vávrovu. ()
Vynikající Vladimír Javorský v roli Václava IV., vystihl jej naprosto skvěle, konečně tento zneuznaný český král nevypadal jako líný ožralý hlupák, jak je většinou vykreslován. Také skvěle vybrané lokace - mj. díky arch. Jiřímu Sternwaldovi. Pěkná kamera a svícení, pochvalu zaslouží i výprava, kostýmy a dekorace. Matěj Hádek se velmi snažil, ale překonat Štěpánka asi nelze... Celek, ve srovnání např. s Cyrilem a Metodějem, je výrazným posunem k lepšímu. ()
Tento film mě hodně zklamal. Za prvé hudba pana Kocába do tohoto filmu nepatří, za druhé děj je tak překombinovaný, že se v tom ztratí všichni, kdo neznají historii a dějiny křesťanství a za třetí, chvílemi jsem si říkala, proč to musí být za každou cenu takové jakoby originálně nasnímané a přitom naprosto prázdné. Přitom kostýmy, prostředí a herci byli vybraní dobře, ale zpracování příšernost. A těšila jsem se, že to bude o Janu Husovi, ale on tam ani moc místa neměl a tak jeho poselství vyznělo tak nějak naprázdno. ()
Myslím, že si tento Svobodův film nezaslouží tak nízké hodnocení, jaké tu má. A Kantůrkové scénář už vůbec ne. I Kocábova hudba vyzněla nakonec ve spojení s filmem mnohem lépe, než když jsem slyšel samotný soundtrack. Herci dobře vybraní, kteří odvedli výbornou práci. Jsem spokojen i s prací s historickými reáliemi (gotické interiéry, byť tady je znát ne tak vysoký rozpočet, latina, liturgie, kostýmy), jediné, co mi vadilo, byly prelátské orgie v Kostnici při Husově příjezdu. Určitě se v Kostnici dělo ledacos, ale kardinálové se asi těžko miliskovali s prostitutkami na ulicích za bílého dne. Hodně jsem se bál avizovaného vztahu Hus - královna Žofie. Já bych to tam mít nemusel, ale když už to tam tvůrci dali, podřídili alespoň jejich vztah logice postav. Samozřejmě se dá vyčíst, že jsme Husa po myšlenkové stránce poznali dost chabě, vývoj Husa reformátora a myslitele neměl ve filmu příliš prostoru. Ale chápu, že tvůrci se zaměřili hlavně na Husa jako člověka, což sice vyžadovalo hodně si vypomáhat fikcí a uměleckou licencí, na druhou stranu vyšla z toho poměrně živoucí srozumitelná postava, se kterou se lze ztotožnit. ()
"zk....notebooky"":-( jeden dotyk myši a píšu komentář podruhé.... ˇÚžasný film, skvělé herecké výkony Matějě Hádka, Vladimíra Javorského, Milana Kňažka. Přijde mi jako obvykle, že hodnocení tady vetšinou píší jednodušší lidé, kteří neví, co je umění. Jo v českém filmu asi Mela Gibsona a triky USA neuvidíte. Skvěle natočeno. Na české poměry opravdu velkolepý film. Film mě opravdu chytil za srdce a vrátil mě do doby Jana Husa, což měl být cíl. Každý film se dá natočit jinak a líp. Hudba byla odvážná, jak je vidět i z komentářů, byl to trošku risk, občas mě trošku překvapila, ale ne nijak zvlášť, ale proč jít pořád s proudem jako ovce. Byla by obrovská chyba na tento snímek nenavázat dalšího díly historie a proto Vás pane režisére o to prosím.:-) Za mě 85%. Děkuji panu režisérovi za odvážný počin a děkuji Mistru Janu Husovi za víru v pravdu, kterou se celý život řídím. ()
Hudba se tam sice nehodí, ale zase je to dobře natočené. Jen nechápu ty, kteří to hodnotí hned po první nebo druhé části... ()
Tento Hus by nenaplnil ani kostel v Troubsku u Brna. Tohle se vůbec nepovedlo, bylo to povrchní, plytké, nudné a mizerné herecké výkony. Byl to takový renčovský film, soustředěný na jen povrch a úplně o ničem. Historie se dá pojmout i populárně ( např. seriál Borgiové ), ale tohle bylo vážně nepovedené a překvapuje mě zdejší poměrně vysoké hodnocení. Hvězdička je za Milana Kňažka, který se mi zde, jako jediný herec, líbil. ()
Vskutku příjemné překvapení. Film má velmi dobrou výpravu, výběr, ať už autentických (nebo autenticky působících) lokací mu intenzivně dodává na věrohodnosti. A herecky je pak zvládnutý opravdu výborně, u filmů (zvlášť českých) z období středověku, ale i historie obecně, jsem měl vždy pocit, že herci hrají jakousi divnou divadelní inscenaci. Tady jim jejich role věřím (s důrazem na Matěje Hádka, Vladimíra Javorského a Michala Dlouhého). Z historického hlediska to pak je osvěžující zážitek, např. Zikmund Lucemburský není vykreslen jako "arcilotr", ale jako plastická postava s konkrétními motivacemi (což v jakémkoliv směru neznamená, že ho film obhajuje) a podobně i ostatní. Film není laciný nacionalistický apel. Druhé plus, motivace postav jsou průběžně osvětlovány formou obsáhlých (a kvalitních, což by člověk od Kantůrkové očekával) dialogů. Tvoří tak podstatnou část filmu (po Českém století začínám mít vůbec pocit, že tento žánr českým filmařům opravdu jde). Kritice je podrobována hudba, je fakt, že v některých pasážích působí trochu zvláštně (až nevhodně), ale celkově nemyslím, že se jedná o průšvih. ()
Film na dnešní dobu nadprůměrný, osobně se mi velice líbil. Bohužel dojem z filmu kazila naprosto, ale opravdu naprosto tragická hudba. Kocáb neskutečně zprznil potenciálně kvalitní dílo. Řekl bych, že právě ta tragická hudba tak nějak bránila vžít se do středověku. Paní režisérka měla najít někoho, kdo by tomu dal dobovou hudbu, atmosféře by to velice pomohlo. Hudba - odpad, zbytek - 80%. ()
Příliš dlouhá stopáž, která zazdívá příběh života a duchovní růst Jana Husa některými nepřehlednými a zbytečnými scénami a dialogy. Hudební doprovod byl hlavně ve vyhraněných situacích špatný, a při scéně upálení, kdy měla hudba gradovat, jsme se dočkali něčeho nemastného neslaného. Sám Hus se na hranici modlil mariánské motlitby. Co se týká jazyka, tak je všeobecně známo, že ve středověku byla jako univerzální a mezinárodní jazyk používána latina, tudíž užití němčiny bylo opravdu zbytečné. A Zikmund byl opravdu proradný člověk, který Husa hodil přes palubu, i když se za jeho ochranu zaručil... inu to je politika. ()
Viděl jsem první tři díly a jak už tu kdosi zmiňuje (přečetl jsem si i názory ostatních hodnotitelů) bez alespoň základní znalosti historických reálií bude divák naprosto ztracen, což se stalo i mé ženě - chvíli tápala, kdo je vlastně král - zda Václav IV nebo Zikmund, tak jsem ji vysvětlil, že Václav byl český král a Zikmund králem uherským, dále jsem ji vysvětloval, co to byl prodej prebend apod. Takže, kdo tu historii nezná, toho to nezaujme a kdo ji zná, toho to bude zase nudit. Popravdě jsem to zhlédl celé jen v naději, že mě něčím oslní, leč nestalo se. Je vidět určitá odvedená práce, hezké interiéry, kostýmy, některé herecké výkony apod., ale dějově je to nezáživné... ()
Ach jo uplně zbytečné dilo.Snad nedostanou nápad natočit i Žižku a do hlavní role mužou dát dalšího teplaka. ()
Čekal jsem, že to bude ještě horší, ale mizérie to je tak jak tak. Vávrův Hus, byť tendenční, je ve všech ohledech lepší. Když hřímal v betlémské kapli Štěpánek, tak jsem ani nedutal, když tamtéž mluvil Hádek, tak jsem doloval z nosu holuba... Film je zbytečně dlouhý, 2 hodiny na Husův osud bez problému stačily, tady prostě není co vyprávět, vyprávění nemá grády, je to jen zdlouhavé a nudné. Je tam sice mnoho zajímavých a schopných herců, ale jejich role jsou vlastně epizodní a ploché, a to i ve 230minutách (!!!). Nejvíc to odskákala Marika Šoposká, která se jako královna ukazuje vlastně jen aby se neřeklo, nebo aby se na obrazovce pravidelně objevovala nějaká žena, což je rozhodně škoda. Hádek je sice dobrý herec, ale na Husa se nehodí. Kocábová hudba je strašná, připomněla mi "Tudorovce pro puberťačky" (seriál Království). Film připomíná nepovedeného Cyrila a Metoděje a vzhledem k tomu že nás za rok čeká další významné výročí (Karel IV.), tak jen trnu hrůzou, aby se na Kavkách zase nerozhodly točit "velkolepý" historický film o císaři, jako by nestačily peripetie s hymnou.... ()
Jen z úcty k Janu Husovi jako historické postavě nedávám odpad. Velmi silné téma. A potom jen prázdnota. Jestli si filmaři myslí, že stačí na herce navlíct historické kostýmy, postavit kulisy a už to bude, tak se teda spletli. Hádkovi chybí jakékoliv charisma, i když to nemusí být špatný herec, tady opravdu nic nefungovalo. Trapné dialogy, všechno neuvěřitelně umělé a vymyšlené, trápila jsem se celý první díl, v druhém jsem se už tak styděla, že jsem to vypla. Jak Hus, tak Vávra mají jediné štěstí, že tady tuhle slátaninu neviděli. V plné míře se ukázala prázdnota dnešní doby. Točit levné sračky anebo pokleslou zábavu to ještě jakž takž, ale nic víc proboha nechtějte, lidi se chcou bavit!!! ()
Reklama