Režie:
Asif KapadiaScénář:
Christopher HamptonKamera:
Gökhan TiryakiHudba:
Dario MarianelliHrají:
Adam Bakri, María Valverde, Mandy Patinkin, Connie Nielsen, Homayoun Ershadi, Halit Ergenç, Fahreddin Manafov, Numan Acar, Ekin Koç, Ümit Demirbaş (více)Obsahy(1)
V zložitých politicko ekonomických časoch okolo roku 1914, ked' ruský cár má podmanených takmer sto rôznych etník a naďalej pokračuje v expanzii svojej ríše, sa odohráva príbeh lásky medzi mladým mužom menom Ali Khan (Adam Bakri) a jeho dievčaťom Nino Kipiani (María Valverde). Obaja prináležia k šlachtickej vrstve, avšak rôzne vierovyznanie a okolnosti počas vypuknutej Prvej svetovej vojny spôsobia, že budú musieť žiť v exile a istý čas dokonca i oddelení. (sochoking)
(více)Videa (1)
Recenze (10)
Pustit se do zfilmovani kultovniho pribehu zakavkazske casti sveta vyzaduje docela velkou odvahu. No, moc se to podle mne nepovedlo....I kdyz se film pomerne zdarile snazi o zprostredkovani kontrastu mezi tehdy velmi kultivovanou spolecnosti na lince Kaspicke more - Kavkaz a barbarskym najezdem bolseviku kteri rozhodne nenechaji napokoji prirodni zdroje Azeru, nakonec mi film prisel jako prilis velka patlanice velkych scen i exeterieru s komornimi vsuvkami kde strasne rusi mix prizvuku, ne uplne duchaplne dialogy nebo prilis dospeli herci. Je to jako kdyby nekdo vzal pribeh Romea a Julie a natocil jej s herci okolo 30 s velkym budgetem. Bude to pekny, ale Romeo a Julie to neni. Stejne jako tento film neni Ali a Nino. ()
Ten hajzl Lenin! Na tenhle film budou povinně chodit se školou v Azerbajždánu, zatímco v Gruzii jej odprojektují v rámci festivalu Tbilisi - město uprostřed bývalé SSSR. Velký formát je spíš na oko, scénama s komparsem docela šetří. Na popředí politických událostí milostný příběh mezi čmoudíkem a Španělskou, co má hrát Gruzínku. Všichni mluví anglicky s přízvukem, jak zmiňuje kolega Vančura. Maria je vskutku už příliš vyžilá na postavu mladičké prvorodičky. Trochu laciný a hrdinský znějící konec o pošukovi, co nedokázal nic. ()
V meste Baku v Azerbajdžane v predvečer Boľševickej revolúcia moslimský mladý princ sa zamiluje do gruzínskej princezny. Pokúšajú sa nájsť lásku a pravdu v svet,e plnom konfliktov a opozičných názorov, a v období , keď prvá svetová vojna začína vstupovať do ich životov.Pozoruhodné zábery / hory, púšť, ale aj domy / kameramana Gökhan Tiryakiho. Nečakajte zážitok vyrážajúci dych, ale dobre sa na film pozerá , je to taka rozprávka pre dospelých.3,5/5 ()
Prosím, nenechajte sa odradiť mojim nízkym hodnotením! Oskarový režisér Asif Kapadia nám podáva príbeh lásky v zložitých politicko ekonomických časoch začiatku minulého storočia v cárskom Rusku až po dobu, kedy sa k moci dostal bolševický syflonosič Lenin. Vskutku, nakrútené je to pekne (kostýmy, exteriéry), avšak osud hlavných hrdinov mi bol akosi ukradnutý. Je to tak divno podané, že som si nevytvoril žiaden vzťah k ústrednej dvojke a navyše som nechápal po skončení filmu, čo bol hlavný dôvod k tomu, aby sa točil film o dvoch nejakých cudzincoch z minulého storočia. ()
Jako samostatný film podle mě Ali a Nino zrovna moc neobstojí, čistě filmařsky to vůbec není žádná sláva, zejména herecké výkony dost pokulhávají (a ty detaily na postavy se silně rozostřeným pozadím napadly koho?), ale zase jako adaptace stejnojmenného románu se myslím povedl. Ali a Nino je považován za jakýsi národní ázerbajdžánský román (proto je jedním z producentů dcera současného tamějšího diktátora Lejla), přestože byl napsán německy a poprvé vyšel ve Vídni roku 1937. Autorem je nejspíš Lev Nussimbaum, původně žid z Kyjeva konvertující k islámu, který prožil své dětství a mládí v Baku, i když autorství románu nebylo dodnes spolehlivě prokázno, podrobněji se tím zabývá např. Tom Reiss v knize Orientalista (česky BB art, 2006). Hlavní předností knihy i filmu není podle mě romantický příběh dvou milenců (i když nehezké české vydání knihy vypadá jako červená knihovna), ale zobrazení života a společensko-politické situace na východním Kavkaze a v Persii. Tehdejší Ázerbajdžán byl kulturně velmi blízký Persii, jejíž společnost považovala za vrchol kultury rozkoše života, hudbu, tanec a poezii a byla na jednu stranu neuvěřitelně kultivovaná a vyspělá, zároveň ale jaksi degenerovaná a naprosto nemohla konkurovat dravé kultuře evropské a barbarským bolševikům. V zobrazení dobových dějinných událostí, života v kulturně a etnicky bohatém Baku, a střetu mezi Východem a Západem a křesťanstvím a islámem je podle mě kniha (film už trochu méně) velmi zajímavá dodnes. ()
Galerie (63)
Zajímavosti (1)
- Natáčelo se v Ázerbájdžánu, Turecku, Gruzii a Rusku. (ČSFD)
Reklama