Režie:
Ezra EdelmanHudba:
Gary LionelliHrají:
O.J. Simpson (a.z.), Peter Hyams, David Zucker, Robert Lipsyte, Connie Chung (a.z.), Robert F. Kennedy (a.z.), Laura Hart McKinny (více)Epizody(5)
Obsahy(2)
Je to zásadní příběh současné americké kultury – sága o rasové otázce, celebritách, médiích, násilí a systému trestního soudnictví. Příběh, který i dvě desetiletí po svém nezapomenutelném vyvrcholení nadále fascinuje, polarizuje a dokonce píše nové kapitoly. Dokument O.J.: Made in America od základů přehodnocuje - a přezkoumává – všechny jeho aspekty. Domácí násilí. Policejní vyšetřování. Nejsledovanější honičku bílého Fordu Bronco. Proces století. Motiv, krev, rukavice. Verdikt. Následky. Snímek čerpá z více než sedmdesáti rozhovorů vedených s nejrůznějšími lidmi - od Simpsonových dlouholetých přátel a kolegů přes rozpoznatelné protagonisty vyšetřování vraždy až po pozorovatele a komentátory s prokázanou spojitostí s příběhem. Nabízí strhující, podmanivý a nezapomenutelný pohled na tuhle sžíravou ságu. Protože na konci toho, co původně vypadalo jako hledání skutečné pravdy o O.J. Simpsonovi, nás stejně silně zasáhnou nezahladitelné, neotřesitelné a děsivé pravdy o Americe i o nás samotných. (HBO Europe)
(více)Recenze (28)
O. J. byl šikovný herec. Svým životním výkonem dokázal rozdělit americkou společnost navždy. Pachuť z rabování v L. A. v roce 1992 dokázala změnit myšlení veřejnosti. Myšlení poroty změnil také úsměv a smutné oči pana Simpsona v procesu s ním a jeho dvěma vraždami. Sice tam byly jasné přímé důkazy, ale stačilo vybrat porotce z nízké sociálně-ekonomické třídy, obhájci k tomu zahráli pohádku o rasismu od bílé části obyvatelstva a divadlo bylo dokonáno. Z vraha se stal hrdina a navždy přeťal logické myšlení mezi dvěma tábory. Vše se nyní dá hystericky označit za rasismus. Smutný konec člověka, který si myslel, že mu projde vše a nakonec i jeho věrní pochopili, že to je manipulátor a podvodník = ubožák. ()
Fenomenálně postavená záležitost, která věnuje nezvyklou péči tomu, aby proces století a mediální cirkus udržela v sociálních souvislostech a zároveň aby Simpsona líčila z několika různých stran. Díky tomu je fenomén Juice zřetelně demaskovaný jako směsice amerického snu, rasové tenze, záliby v suverénní sebeprezentaci a dalších ingrediencí, které v dobovém kontextu vedly k překvapivým společenským reakcím. Edelmanův dokument tak funguje jako charakterová studie, justiční a společenská kronika, z níž přirozeně vystupují zneklidňující otázky o zneužívání rasy a spravedlnosti v řešení animozit mnohem hlubších než jedna nevyjasněná dvojitá vražda. Strhující. ()
Na úvod, ak si čítate tento komentár z dôvod, prečo som tomuto dokumentu dal "odpad!", rád by som to uviedol na pravú mieru. Samozrejme že je fascinujúce sledovať dokument o O.J.Simpsonovi. Prepracovanejší dokument o ňom nikdy nebude, bolo tam množstvo rozhovorov a postáv z O.J.ovho okolia atď. Ešte nikdy sa nestalo aby nejaký človek zažil takýto vzostup a následne neskutočný pád na úplné dno, ako v prípade Simpsona. Nikdy za existenciu ľudstva. Takže preto môžem tomuto dokumentu kludne dať aj 5 hviezd. Rozčuľovala (alebo vyrušovala) ma však "jedna" vec. Asi štvrtina dokumentu (čo je pri 450 minútach riadne veľa) sa absolútne nevenovala Simpsonovi, ale tomu, ako hnusní belošskí rasistickí policajti mlátia a ubližujú chudáčikom černochom. O známej nahrávke ako bieli policajti mlátia obuškami bezbranného negra, ako bieli policajti zastrelili jednu opicu čo dlžila 22 dolárov (nikomu nevadilo že držala v ruke nôž) a o nejakej starej azijatke čo vo vlastnom obchode zastrelila pubertálnu negriňu čo chcela ukradnúť džús, pretože ako iste vieme, čmoudi to majú proste v krvi. Následne sa spustí masová negroidná protestná kampaň, ktorá vyústi (čuduj sa svete) do nepokojov, ktoré vyzerajú ako natáčanie Planéty opíc (1968) a tí istí protestujúci černosi vyťahujú z áut a kamiónov rasistických belochov a skáču im po hlave. To je v poriadku predsa. A total kameňák je, že keď stojí pred súdom O.J. tak všetci čierni sa postavia na ulicu s transparentmi a zaťatými päsťami, že to predsa ten dobrý černoško nemohol urobiť. On predsa nemohol zabiť dvoch bielych ľudí. Nevadí že hrá proti nemu 100 dôkazov. Taktiež pri vynesení rozsudku - každý černoch kašlal na dvoch brutálne zabitých belochov. Oni proste milovali svojho O.J.a. A presne tu by sa hodila hláška z filmu Training Day (2001) - "My nigga!". Nikoho v ulici nezaujímalo kto tú vraždu urobil ak nie O.J. Čo tam po dvoch belochoch. Toto proste milujem najviac keď rasista kričí - chyťte rasistu. Taktiež by mali zavrieť tú starú čiernu členku poroty, ktorá v tomto dokumente poskytla rozhovor a sama priznala, že sa o vine a nevine Simpsona rozhodla kvôli tomu, čo bieli robili čiernym už za čias otrokárstva. Ona srala na to, že sú dvaja ľudia mŕtvi. Ona proste hlasovala za nevinu svojho brata. No a čiernemu advokátovi čo vytiahol kartu o Hitlerovi by mali dať prečítať knihu od !čierneho! športovca Jesseho Owensa, ktorý napísal vo svojich pamätiach že na Olympiáde 1936 v nacistickom Nemecku sa mu dostalo viac rešpektu než v USA, kde boli ešte 25 rokov po 2.svetovej vojne autobusy a záchody výlučne pre "negrov". A to najlepšie a asi aj najvtipnejšie na celej veci okolo Simpsona je to, ako sme videli, že počas O.J.ovej úspešnej športovej kariéry sa množstvo negrov búrilo proti diskriminácií čiernych a O.J. na to kašlal. Kašlal na rasizmus, lebo sa necítil ani čierny ani biely. Cítil sa proste ako človek. Všetci vplyvní z neho robili belocha ako firma Hertz, kde do reklamy okrem Simpsona úmyselne umiestnila len belochov atď a všetci (aj bieli) O.J.a milovali, lebo bol v kontakte so samými belochmi. Bol proste príkladom slušného černocha. A nakoniec to presne tak dopadlo, že tento dobručký neger umlátil a zarezal dvoch bielych ľudí. A taktiež ukázal celému svetu že čierni to proste majú v krvi a nikdy sa nezmenia a budú páchať kriminalitu. Toto nieje z mojej strany rasizmus, je to štatistika a fakt. Rasizmus by to bol, keby som napísal že sú to podľudia alebo keby som im hodil banán. Každý sme iní, každý sme niečím špecifickí. O.J.Simpson je (alebo bol) sympaťák aj pre mňa, mám ho rád ako herca, bol to frajer ktorí si to však posral sám. () (méně) (více)
Neuvěřitelně komplexní a do hloubky jdoucí dokument, který téměř rok po roce mapuje všechna zásadní rozhodnutí a úspěchy a neúspěchy O.J. Simpsona. Pokud tedy hledáte celistvý a ničím nezkalený náhled na tuto v mnohých ohledech kontroverzní ale i mimořádnou osobnost, dokument O.J.: Made in America je právě tím co hledáte. ()
Výborné. Pedantne zdokumentovaný vzostup a pád jedného človeka. A zároveň aj veľmi zaujímavá výpoveď o americkej kultúre, kulte osobnosti, fascinácii verejnosti zločinom, americkom súdnictve, posadnutosti celebritami/televíziou, dopade násilných trestných činov na rodiny obetí, rasovom napätí v USA, postavení polície a v neposlednom rade o tom ako jednoducho sa dá manipulovať a až hysterizovať verejná mienka. Objem archívnych záberov a výpovedí zúčastnených osôb je impozantný, tvorcovia v rámci tých 7,5 hodín idú tak do hĺbky ako je len možné a snažia sa celkom úspešne zostať objektívni (možno s výnimkou posledného dielu). Poctivá, dôsledná práca. Story OJ Simpsona so všetkými vedľajšími komentármi je veľmi silná. OJ nepôsobí ako nejaké totálne vypatlané hovado, ale celkom rozumný človek, ktorý skutočne bol výnimočný v tom čo robil a mohol letieť ešte naozaj vysoko. Nebyť jeho osudného "prešľapu" (zavineného zrejme v prvom rade obrovitánskym egom, ktoré neznieslo pocit, že niečo nemá pod kontrolou), s najväčšou pravdepodobnosťou by sa s veľkým úspechom presunul až do politiky. Síce sa s veľkou pomocou absolútne amorálnych právnikov, aktuálnych spoločenských nálad a svojských pravidiel amerického súdneho procesu (postavenom na teatrálnosti a často účelovom, emocionálnom a teda silno nefaktickom ovplyvňovaní poroty zloženej z laikov) doslova vykrútil z vraždy, ale jeho život po procese už len trvalo upadal. Imidž zostal pošpinený na celý život a to čo mohla byť oslnivá kariéra medzi najvyššou smotánkou skončilo ako síce finančne zabezpečená, ale prázdna a bezcieľna existencia. Pôsobivá záležitosť. ()
Galerie (8)
Photo © HBO
![O.J.: Made in America - Z filmu](http://image.pmgstatic.com/cache/resized/w663/files/images/film/photos/161/845/161845693_dc8a57.jpg)
Zajímavosti (3)
- S minutážou 467 minút ide o najdlhší (dokumentárny) film, ktorý vyhral prestížne ocenenie Oscar. Predbehol tak ruskú snímku Vojna a mier z roku 1966. (Real Tom Hardy)
- Režisér Ezra Edelman sa dlho nevedel rozhodnúť, či do dokumentu zaradí aj forenzné fotografie mŕtvych tiel Nicole Brown Simpsonovej a Rona Goldmana. Nakoniec sa ich rozhodol použiť, aby divákom pripomenul, že proces mal byť o dvojitej vražde, nie o rasovom a skorumpovanom presadzovaní práva, na ktorý sa neskôr aj zmenil. (Real Tom Hardy)
Reklama