Hudba:
Jan TomšůObsahy(1)
Na konci září je historické drama, jehož ústředním tématem je mobilizace v roce 1938. Film zahrnuje historické období let 1936 až 1949. Pojednává o osudech Jana Holého, účetního zlínské Strachotovy sodovkárny, který je roku 1938 povolán v rámci mobilizace k obraně Československa. V bunkru se potkává s řadou rozdílných mužů: komunistou, sudetským Němcem, Slovákem i synem legionáře. V očekávání války s nacistickým Německem prochází hrdina výraznou proměnou. Druhá část filmu sleduje návrat Jana Holého do vlasti a jeho konfrontaci se změněnou společenskou situací. (oficiální text distributora)
(více)Recenze (5)
Chlapci si ukousli příliš velké sousto. Trochu to připomíná Narušitele (který je ovšem výrazně horší), tedy "Jak si dnešní mladí představují, že to tenkrát chodilo" nebo ještě jinak: "Jak si Hurvínek představuje válku." Je to poněkud naivní, dialogy jsou tezovité, scénář je zkratkovitý, rozpadá se do několika epizod, moc to nedrží pohromadě, chybí jistá režisérská ruka... Ale abych pořád nehanil: snaha byla a na amatérský film je to ještě celkem slušné. ()
Vojna už bola na spadnutie, situácia v prihraničnom pásme už nebola udržateľná a takmer celý československý národ očakával opatrenia na obranu svojej vlasti. Nakoniec všeobecná mobilizácia bola vyhlásená 23.9.1938 o 22,30 hod a v tento deň vstúpila Československá republika do brannej pohotovosti (ukončená bola 31.12.1945). K 30. septembru 1938 bolo na obranu Československa pripravených v zostave štyroch poľných armád (I. armáda Kutná Hora armádny generál Sergej Vojcechovský), (II. armáda Olomouc divízny generál Vojtech Luža), (III. armáda Kremnica Armádny generál Josef Votruba), (IV. armáda Brno armádny generál Lev Prchala). Pri obrane republiky sa počítalo aj s vybudovanými 260 ťažkými a 9630 ľahkými objektmi stáleho opevnenia. Hlavný nápor Wehrmachtu mal smerovať na rajón obrany IV. armády. Všetky československé nádeje udusil postoj Veľkej Británie, Francúzska, Maďarska a nôž do chrbta v tejto pohnutej dobe dalo aj Poľsko (Varšava v ultimátach posielaných československej vláde od 21. septembra po vzore nacistického Nemecka žiadala okamžité odstúpenie československých území, na ktoré si poľský štát robil od roku 1918 nárok). Celkovo v mierovom stave v tej dobe nosilo uniformu 244-tisíc mužov. Pri mobilizáciách 12. a 17.9. 1938 po ich vystrojení a vyzbrojení bolo pripravených bojovať už 460 tisíc príslušníkov všetkých zbraní. Všeobecná mobilizácia povolala 18 ročníkov I. zálohy a časť príslušníkov II. zálohy (potrebných špecialistov). Celkovo bolo všeobecnou mobilizáciou povolaných do zbrane 1 127 000 mužov. Keď odpočítame vojakov z nemeckou a maďarskou národnosťou dostaneme sa k číslu 1,3 milióna vojakov v zbraní. Na druhej strane bez mobilizácie Wehrmacht disponoval armádou o sile 1,5 milióna vojakov. Ale prišla Mníchovská dohoda (alebo ináč zmluva, diktát alebo zrada) podpísaná 30.9.1938 o 02,30 hod. zástupcami Nemecka, Spojeného kráľovstva, Francúzska a Talianska. A táto zrada znemožnila vojakom československej armády stretnúť sa v boji s nepriateľom a brániť svoju vlasť. Veľmi veľa z nich sa s touto situáciou nezmierila a odišli do zahraničia, respektíve sa zapojili do domáceho odboja. Film nám predstavuje osudu vojakov v prvej línii presne v smere pripravovaného hlavného útoku Wehrmachtu. Z tohto dôvodu bolo sídlo vojenského hlavného stanu rozvinuté v priestore Vyškova u Brna, to si osobne pripravoval NGŠ armádny generál Ludvík Krejčí, ktorého do funkcie veliteľa vojsk určil prezident republiky Edvard Beneš. Paradoxom je, že v Kottingbrunnu u Viedne bola na letisku pripravená letka nemeckých lietadiel, v prípade vyhlásenia vojny mali bombardovať zámok v Račiciach, sídlo veliteľa armády generála Krejčího. ()
Amatérský film o Jeníkovi na jehož životě je v epizodách odvyprávěn osud Československa let 1936-1949. Věděl jsem , že uvidím film z kategorie amatérský, tak ho budu i hodnotit v rámci této kategorie. Musím vyzdvihnout pozitiva, protože jsem nečekal, že v této kategorii se dočkám relativně solidní výpravy, kostýmy, řekl bych vizuál celovečerního historického filmu, několika nadějných hereckých výkonů a sympatických hereček a dokonce jedné odvážnější milostné scény s Pavlou Dostálovou z Lajny. Bohužel problémem je, že mne to dějově bavilo tak třicet minut a pak se projevily všechny neduhy z této kategorie od slabších hereckých výkonů po nudu. ()
Ze začátku to bylo hodně zajímavé. Historické momenty, jako jsou mobilizace, hlídání pohraničí a nakonec jeho opuštění, se musí pochválit, protože byly výborně autenticky natočeny. Jenže dojdeme k roku 1945 a od týhle doby to začíná být nuda. Úplně by stačilo, kdyby film skončil tím rokem 1945, protože zbytek příběhu byl o ničem. Jen nuda, nuda, nuda a zase nuda. Potom už jsem se jen modlil, aby ten film už skončil. Vizuálně to vypadalo dost dobře, ale pokulhávalo to vůči ostatním filmům, které byly na CinemaOpen. Kdyby film byl ukončen v roce 1945, tak bych dal 4 nebo i klidně 5 hvězd. Vzhledem k tomu, že jsem se z těch 80min cca 40 min nudil a zbytek příběhu byl o ničem, dávám 3 hvězdy. ()
Na amatérský film to není špatné, ale víc jak průměr z toho nevymáčknu. Scénář po chvíli začne nudit, zvuk je nevyvážený (chvíle ohluchnutí vs. šepot postav), kameraman se místy snažil o cosi cool. Herci v pohodě. ()
Galerie (5)
Photo © nakoncizari.cz
![Na konci září - Z filmu](http://image.pmgstatic.com/cache/resized/w663/files/images/film/photos/160/483/160483363_9e8f10.jpg)
Reklama