![všechny plakáty](http://image.pmgstatic.com/cache/resized/w140/files/images/film/posters/000/371/371538_ba3d08.jpg)
Režie:
Miroslav CikánKamera:
Karol KrškaHudba:
Eugen SuchoňHrají:
Elo Romančík, Vladimír Petruška, Štefan Adamec, Andrej Bagar, Mikuláš Huba, Gustáv Valach, Martin Gregor, Ľudovít Jakubóczy, Jozef Budský, Samuel Adamčík (více)Obsahy(1)
Za meziválečné republiky se na zaostalém Slovensku šířila bída, bezprávní dělníci byli vykořisťováni a zrádná sociální demokracie tomu mlčky přihlížela. Jedině komunisté odhalují podvody a volají po stávce. Přesně to se stane i při stavbě železniční trati, jejíž budovatelé vstupují do oprávněné stávky, aby získali spravedlivou odměnu za těžkou práci - a proti nim nastupují četníci s namířenými puškami. Jedná se o příkladný stalinistický produkt z počátku 50. let, neuměle šířící třídní nenávist. (oficiální text distributora)
(více)Recenze (13)
Na filmu jsou dobré zejména scény z parlamentu a prostředí buržuazie. Analogie s dobou o sto let pozdější (t.j. dneškem) je až zarážející. Nu... Mění se kulisy, jinak vše při starém. Možná nás čeká i stejné vyvrcholení. Jen díky tomu nesklouzla tato tendenční agitka do odpadkového koše. Nasbírané ceny (viz zajímavosti) jsou trapné. ()
"Odpusťte milostivá, tu je taký národ, divý, nectia si nikoho." Tridsiate roky, hospodárska kríza a jej sprievodné javy ako v lepšom prípade pokles výroby a mzdy, v horšom nezamestnanosť a návšteva exekútora. Veľkopodnikatelia a skorumpovaní politici ale naďalej pijú, hodujú, hrajú karty o nemalé sumy a kujú pikle ako sa priživiť na štátnych zakázkach. "Musíte škrtiť, škrtiť a škrtiť!" Jednou z nich je stavba železnice na Horehroní, kde sa snažia znižovať náklady a hlavne mzdy do takej miery, až aj vďaka komunistickým agitátorom, presvedčivším posledných váhajúcich, vypukne štrajk v takom rozsahu, že treba povolať značné četnícke posily. "Nech vedia, pažravci panskí, že aj my chceme žiť!" Politická agitka o zlých časoch, ktoré sú zobrazené dosť jednostranne a dobe poplatne, bezškrupulózny buržuj Gregor sa paktuje so socdemákom Bagarom naoko zastupujúcim pracujúcich, v parlamente namiesto Klementa reční charizmatický Chudík, osvietení robotníci Romančík a Petruška snívajú o lepšom a spravodlivom Sovietskom zväze kde zatočili s pánmi. Napriek všetkým dobovým skresleniam to má svoje čaro, kopu slušných hercov a davové scény, ktoré sa ešte točili so skutočným davom. Za tri kubíky v akorde po dve päťdesiat. "Načo mi je revolúcia? Chcem prácu, hneď zajtra! Čo z revolúcie, keď zajtra zdochnem hladom?" ()
Film jako takový je míň než psí prd. Ovšem obarvený notně na rudo. Ale to je jedno, taková doba už byla. Ovšem je veliká škoda, že byla neb je to v mnoha případech škoda materiálu. Na tom to projektu se od roku 1949, vozili tři zdatní režiséři a každý z nich se snažil z tohoto povinného balastu vytvořit něco co bude aspon trochu k světu. Jeden z nich to nakonec natočil a povedlo se?Ne! A mohlo se povést?Nemohlo! ()
Exemplární příklad dobového ideologického schematismu. Film obsahuje spoustu ideologických klišé, které ovšem v roce 1951 ještě nebyly tak profláknuté. Všichni podnikatelé a buržoazní politici jsou vykresleni v těch nejčernějších barvách jako karikatury, dialogy jsou kouzelně přímočaré a proklamativní a na konci nechybí zpěv Internacionály. Je zajímavé, že co se týče buržoazních poílitiků, tak tvůrci šijí jen do sociálních demokratů. Ale asi to tehdy měli za úkol, očernit jedinou konkurenční levicovou stranu, v té době ovšem už zaniklou. Pravda ovšem je, že když se povzneseme nad ideologické tlačení na pilu, najdeme ve filmu hodně pravdy (např. zkorumpovaní a úplatní poslanci a ministři, kteří se pakují z vládních zakázek, praktiky podnikatelů, neutěšená situace nezaměstnaných atd. Stačí se podívat na dnešní politickou scénu, s níž najdeme mnoho shodných rysů.) ()
Sfilmovaná novela Vladimíra Mináča "Prielom" má dva názvy, na filmovom páse uvedený ako Hrdinové z Telgártu s podtitulom Boj sa skončí zajtra, ale častejšie používaný len ako Boj sa skončí zajtra. Podobne sú uvádzané dva roky vzniku 1950 alebo 1951. Snímok je rýdzo poplatný dobe vzniku, hoci rozpráva o komplikovanom živote pracujúcich v medzivojnovom období na Slovensku na pozadí stavby železničného úseku Červený skala - Margecany. Komunistická strana je vykresľovaná v tomto čiernobielom videní na rozdiel od Sociálnej demokracie ako jediný zástupca pracujúcich. Film je plný heslovitých výziev, plochých hereckých výkonov a to všetko za ohlušujúcej symfonickej hudby Eugena Suchoňa. ()
Zajímavosti (10)
- Meno protagonistu Chlapovič (Štefan Adamec) malo prispieť k pozdvihnutiu postavy ako symbolu komunistickej ideológie, lebo položí život za víťazstvo robotníckej triedy. (Biopler)
- Natočené podľa poviedky "Prielom" od Vladimíra Mináča. (Raccoon.city)
- Film sa natáčal v okolí Červenej skaly, Margecian a Telgártu. Nakrúcanie trvalo od 5.4.1950 do 4.4.1951. (Raccoon.city)
Reklama