Režie:
Fred ZinnemannScénář:
Robert L. RichardsKamera:
Robert SurteesHudba:
Bronislau KaperHrají:
Van Heflin, Robert Ryan, Janet Leigh, Mary Astor, Phyllis Thaxter, Barbara Billingsley, Berry Kroeger, Will Wright, Irene Seidner, Harry Tenbrook (více)Obsahy(1)
Vojnový veterán Frank Enley je šťastne ženatý a spokojne si užíva malomestský život, až kým nezistí, že v meste je aj Joe Parkson. Enley a Parkson boli v nemeckom zajateckom tábore a niečo sa medzi nimi stalo. Zdá sa, že Parkson si prišiel vyrovnať staré účty... (matriosa)
Videa (1)
Recenze (17)
Tak tohle byl zatraceně dobrý noir. Parádní atmosféra a ještě lepší příběh, který se točí okolo nacistického kolaboranta, který zradil a poslal na smrt několik svých přátel. Temný noir jak se patří, který i přes poměrně krátkou stopáž docela pomalu ubíhá, což však vůbec nevadí, jelikož tenhle snímek vás nemůže nudit. Námět by si za mně zasloužil Oscara. 88 % ()
Robert Ryan hraje kulhavého válečného veterána, který se chce hrdinovi pomstít za jeho dobře míněnou, ve výsledku ale tragickou zradu v německém zajateckém táboře. Poměrně ordinérní, nezajímavě natočený thriller s noirovým spodkem (mstitel, zapojení podsvětí) a moralistní nástavbou (hrdinův pocit viny, reakce manželky), která potvrzuje Zinnemannovu inklinaci k nadžánrové, psychologicky korektní kinematografii. ()
Sakra temný noir. Ne, že bych z něj byl kdovíjak nadšen, ale těch předností, kterými nad ostatními kvalitními žánrovými bratříčky vyčnívá, je tolik, že by byl hřích mu ten plný počet upírat. Jmenovitě temná a zneklidňující atmosféra (a to stačí, aby Ryan šoupal nohou či vrzal vesly), neustálá tenze a nejistota, propojení zápletky s válkou a nabourání amerického snu či v neposlední řadě nejednoznačnost obou hlavních postav, kdy jednak nevíte komu (a zda vůbec) fandit a jak se nakonec zachovají či nezachovají. Jedinou výraznější výtku mám tak k závěru, který sice není špatný, ale s tím hromadícím se napětím a zmíněnou nejednoznačností postav se z něj přece jen dalo vytřískat víc. ()
Sice málo známý, ale pro mě jeden z nejlepších noirů vůbec. Zinnemanova "dokumentaristická" režie je mi u tohoto typu filmů mnohem bližší než třeba ceněnější novátorství Orsona Wellese. Herci nepřehrávají (až na občasné příliš "expresionistické ksichty" Van Heflina) a tak je film příjemně koukatelný i po těch šedesáti letech. Také dilema hlavního hrdiny, který si čím dál víc přeje vlastní smrt, působí věrohodně. I po formální stránce je "Act of Violence" "reklama na noir". Prostě - temné stíny na zdech i v duších, tak to má být :-) ()
Na filmech noir se mi nelíbí, že se tam předpokládá jistá dějová šablona. Mám raději filmy, které mě dokážou překvapit. Act of Violence mě ale v tomto ohledu nezklamal a je-li řazen mezi filmy noir, pak je to zatím ten nejlepší, jaký jsem viděl. Něco jako CIZINCI VE VLAKU s naprosto bezvýchodnou atmosférou. Zinnemann ve mně roste každým dalším filmem. ()
Galerie (20)
Zajímavosti (3)
- Film bol dokončený už v polovici roku 1948, ale vydaný bol až v roku 1949. (westerns)
- Všetky úvodné titulky (okrem názvu filmu) sú na samotnom konci filmu, čo bolo na tú dobu veľmi neobvyklé. (westerns)
- Do hlavných úloh sa uvažovalo aj o Gregory Peckovi a Humpreymu Bogartovi. (westerns)
Reklama