Režie:
Alfred HitchcockKamera:
Rudolph MatéHudba:
Alfred NewmanHrají:
Joel McCrea, Laraine Day, Herbert Marshall, George Sanders, Albert Bassermann, Robert Benchley, Edmund Gwenn, Eduardo Ciannelli, Harry Davenport (více)Obsahy(2)
Alfredu Hitchcockovi se ve svém prvním hollywoodském dobrodružném thrilleru podařilo spojit aktuální téma druhé světové války s atraktivní a záměrně zcela nepravděpodobnou špionážní zápletkou. Hrdinou je americký novinář Johnny Jones, který je redakcí vyslán do Evropy pozorovat válečnou situaci, přičemž se však zaplete do složité špionážní hry, falešných atentátů a politicky motivovaných únosů. Film rozvíjí pro Alfreda Hitchcocka tak typický motiv nevinného člověka, jenž se náhodou zaplete do dobrodružství ve světě lidí, kteří mají do nevinnosti daleko. (oficiální text distributora)
(více)Recenze (56)
Nic moc. První Hitchcockův hollywoodský výtvor asi nejvíc nasírá svou přepálenou stopáží a velmi rozkolísaným tempem, kde pohledné akční pasáže střídá úmorná konverzační nuda, přitom u Hitchcocka bývají dialogy spíš silnou stránkou, a romantické rozjímání, které bohužel překonává i obvyklý Mistrův způsob slona v porcelánu. Nebýt naopak nadstandardně dobré akce, zejména, co do kamery, dokonalá scéna vraždy s následnou honičkou v dešti a vynikající katastrofický závěr, zřejmě bych se nedostal ani k třem hvězdám. I když kdo ví, bavil mne totiž i téměř bezpáteřní charakter hlavního hrdiny, těžko říci zda to byl záměr. Nicméně protiválečnému filmu přidával zajímavý rozměr bez jinak obvyklé černobílé pachuti jasně definovaného rozdílu mezi zlem a dobrem. Viděno během Season Challenge tour 2015 ()
Oscar 6 nominací: Nejlepší film, Herec VR - Albert Bassermann, Kamera ČB, Výprava ČB, Speciální efekty, Námět a scénář ()
Snad změním názor, až uvidím lepší kopii, ale Zahraniční dopisovatel trochu trpí přílišnou délkou, překombinovaností a spoustou postav, ke kterým si člověk nemá čas vytvořit nějaký větší vztah. Nicméně závěr patří k těm nejsilnějším momentům Hitchovy filmografie (havárie letadla a proslov k Američanům). P.S. Ten uváděný Director´s cut by se měl spíš jmenovat German cut, protože v Německu film nejdřív do roku 1960 neuváděli a potom z něj vystříhali aspoň 22 minut. ()
Já toho strejdu Alfréda zbožňuju. Chtěla bych být jeho neteř, vím, že bych se chvíli nebála, že se nebude něco bláznivého dít. Ten člověk miloval vyprávění, miloval konstruování nepravděpodobných zápletek a na lidech miloval, jak jsou nenapravitelně nelogičtí a absurdní, včetně kritiků a obecenstva - nechápu, jako ho někdo pořád může považovat za mistra hororu a napětí - on byl vtipálek a žertér, šibal zamilovaný do lidských chyb, protože mu umožňovaly udělat z thrileru grotesku, aniž by si toho vůbec někdo doopravdy všiml nebo se na to nebál upozornit. Jeho postavy se s železnou pravidelností rozhodují nelogicky a navzájem si toho nevšímají, takže příběh poskakuje jako tříkolka bez dvou kol na sukovaté horské dráze a člověk se může jenom odevzdaně drkotat s sebou s těmi nezastavitelnými, roztěkanmi lidičkami, a smát se, jak to všecko hloupoučce pletou a rozmotávají, a dávat pozor, aby si nepřekousl jazyk, nebo být vzteklý, že nic nefunguje, jak má, a nikdo nedává pozor. A uprostřed toho všeho rozpustilého bláznění pak zazní pár syrově humánních, od srdce pronesených slov (v tomhle filmu jsou to zrovna slova Van Meera, když si uvědomí, že se nedočká pomoci, která pronáší ke svým věznitelům o světě a záměrech mocných a o lidech, kteří vždycky budou sypat drobty ptáčkům), a to stačí, a zase můžeme drkotat a hrkat dál. Až k velkolepému finále. Díky, strýčku, za další fantastický, úsměvný i sladce mrazivý veskrze lidský i šibalský zážitek. *~ ()
Musela jsem si na chvíli od té série Hitch/Bennett odpočinout. Byla to dlouhá cesta od Blackmailu až do Hollywoodu. Ale je škoda, že Foreign Correspondent je taková antinazi kampaň, že je člověku až stydno, jak je ten film jednoduchý. V hlavní roli by to chtělo někoho víc all-American, někoho jako Garyho Coopera. Protože Joel McCrea je takový jen na půl, sice žádané dřevo, ale toho charismatu mohlo být více. Čim se tedy možno během těch dvou hodin zabavit? Sledujeme Herberta Marshalla, který působil v Anglii naštěstí jen krátce a už nic nepřipomíná jeho dávný výkon z Hitchova filmu Murder. Prošel totiž hollywoodskou školou a nyní hraje mnohem lépe. Jinak by to ani nešlo, byl partnerem Marleny dokonce 2x a jednou ho líbala i Garbo. Dále je tu Albert Bassermann v takové roličce z vděčnosti, protože tento veterán býval oblíbencem Franze Kafky, hrál v mnoha velkých němých filmech už před 1. světovou válkou a nyní našel útočiště v továrně na sny, kde pochopili, že pracující s živou kronikou filmu. A jako takový samozřejmě byl oceněn alespoň nominací na Oscara. Stejně jako Bennett. Takže pohádka o Evropanech, kteří utekli před zlým nacizmem měla v případě tohoto filmu skutečný happyend. ()
Film je sice o něco delší než bylo nutné, nicméně řada skvělých scén (atentát, autohonička, závěr v letadle a moři) a hlavně přirozená a sympatická ústřední dvojice to hravě vynahradí. Zahraniční dopisovatel je poctivá špionážní podívaná, která ani po více než sedmdesáti letech nepůsobí naivně. ()
Okrem Notorious najlepší Hitchcockov vojnovo špionážny film. Výborné rozohraná a hravá hra so šachovnicou postáv v ktorej má každý svoje miesto a prekombinovanosť príbehu je v tomto prípade plus pretože "McGuffin" je dosť o ničom. Ako bonus veľmi vtipne podané dobývanie a hlavne dobytie ženy .Hitch bol kráľ 9/10 ()
Otvorene propagandistický film (pochválil ho i Goebbles), ktorý je v prvej štvrtine (po odchod z mlynu) dobre vystavaným thrillerom, ale Hitchcock nedokáže udržať tempo, scenár je nesústredený a casting patrí medzi tie horšie u Hitchcocka. 5/10 ()
12:39 ()
Film, který mě ohromil aktuálností svého námětu jakož i použitými filmařskými postupy. Navzdory dvouhodinové stopáži a dost komplikovanému ději to udrží pozornost od začátku do konce a celkově je to příjemný filmový zážitek pro každého, kdo dokáže tenhle starý dobrý Hollywood docenit. ()
Neustále sa meniace prostredie a zvraty zabezpešujú divácku pozornosť po celých 120 minút. Ťažko povedať, či takto dobrodružná záležitosť obohatená o milostnú linku je ten správny žáner pre inak vážne politické pletky. Niekedy sa závažnosť témy, napr. pri väznení starého pána, bije s akčnosťou a zábavnosťou, ale tak je to starý film a v roku 1940 bolo ešte priskoro na nejakú poriadnu reakciu na rozbiehajúcu sa vojnu. Preto Zahraničného dopisovateľa hodnotím v rámci jeho vysokej miery zábavnosti. Nikdy neviete, kam sa pozriete o pár minút neskôr a ani to vopred nezisťujte, nevedomí sa budete baviť viac. ()
Další z Adolfových filmů, nicméně pro mě nic extra. Film sice je parádně natočen, jako vždy, ale je šíleně roztahaný, i když herci hrají parádně a intrik je tu více než dost, tak si nemůžu pomoct ale je tu moc keců o tom kdo je špion, je tu plno dohadů, atd... Nicméně stejně jako Vražda! tu je hodně silná scéna s výslechem, opravdu zamrazí a chudák děda. A stejnak jako to bylo u Vraždy, posledních pár minut je hodně dobře natočenýc, blockbuster ze 40 let, dobře natočen, nicméně pro mě moc zdlouhavej a se spoustou zbytečných potyček. ()
Já moc takových filmů jako je tento neviděl. A snad právě proto mi film sedl a i překvapil, na svou tehdejší dobu dobrým námětem, ale i zpracováním. Pouze mi přišlo jako zbytečné ten překombinovaný konec. Ale chápu bylo potřeba i z padoucha udělat "hrdinu" co si uvědomil svou chybu. ()
Solidní thriller, kterému bohužel ke konci docházel dech. Stopáž být o dvacet minut kratší tak by to možná bylo na plný počet, ale myslím, že tenhle snímek byl pro Hitchcocka hodně důležitý a díky němu nám pak nabídl skvosty jako Psycho, Ptáci nebo Vertigo. ()
Hitchcockov thriller má dobrú prepracovanú zápletku, slušné tempo a spád a v neposlednom rade humor. Neopozeraní herci zvládajú svoje party v pohode. ()
Hitchcockovo oblíbené téma o neprávem pronásledovaném člověku mě tentokrát nechytlo, a to především kvůli hlavnímu hrdinovi. Možná to Hitch myslel ironicky, ale nenašla jsem pro to ve snímku žádný důkaz, že totiž vyslal do předválečné Evropy amerického korespondenta, který o evropských poměrech vůbec nic neví a nijak se netají, že ho ani nezajímají. Jde mu jen o to napsat dobrý článek. Ani s postupujícím příběhem se ho vyhrocená evropská situace nedotýká, stále bojuje jen o sólokapra, s malým zpestřením, že se kromě toho začne zajímat i o dívku. Takový hrdina sympatie nevzbuzuje, protože je to jen na sebe zaměřený primitiv. ____Příběh se štěpí na spoustu dalších motivů a vedlejších zápletek, čímž ztrácí přehlednost. K tomu ještě ústřední hrdina, který za začátku neslezl z plátna, najednou z ničeho nic zmizí a objeví se až ke konci. Postava důležitého holandského politika, jehož se snaží zlikvidovat nacisté, působila směšně, což se k ději nehodilo. Celé špionážní drama je vůbec podáno naivně a nevěrohodně. Trefa do černého byla až závěrečná pasáž havárie letadla. ___ Hitchcokův styl se sice nezapře, takže špionážní drama obsahuje i humorné prvky (postava lotyšského politika, kterému nikdo nerozumí – sice roztomilý gag, ale v ději zbytečný), tíseň nahánějící letadla (mnohem lépe později využité ve filmu Na sever severozápadní linkou) nebo závrať (scéna ve věži – opět mnohem lépe zpracované za pár let ve Vertigu). /18. 5. 15./ ()
Klasický Hitchcock z raného období v té nejlepší formě. Popcornově dobrodružná špionská lovestory plná napětí, akce, romantiky a nečekaně skvěle vtipných screwball momentů. Některé obrazy zcela jasně odkazují na budoucí Hitchcockovu tvorbu (např. hlavní hrdina odhalí místo spiknutí, když ale dojede na místo policie, nikdo tu už není a hrdina je přede všemi za hlupáka = Na sever severozápadní linkou). V dramatických momentech naprosto skvělý pohyb kamery v prostoru (mlýn), svižná moderní střihová skladba (atentát na schodech) a dynamická práce s mizanscénou (pád letadla). To vše je pro mě opět důkazem toho, že nebýt Hitchcocka, podoba moderní kinematografie vypadá úplně jinak. 9/10 ()
Hitchcock mi předhodil kost a já ji zase sežral. Bez otázek, přestože si jsem vědom určitých nesrovnalostí (zmatená policie, dvojník? wtf...), režijně i střihově je to absolutně nadčasové a "letadlová" scéna je dech beroucí a díky ní filmu ledacos odpustím. ()
Ono Alfred Hitchcock vedel nielen napätie, ale aj skvelú akciu, čo je na jeho pomery dosť nezvyčajné. Strhujúci úvod ale vystrieda vcelku nezáživný stred, plný dialógov, ktoré vlastne ani byť nemuseli, aby si nakoniec režisér v poslednom akte napravil reputáciu. ()
Slušný thriller, ale od Hitchcocka jsem viděl už lepší filmy. Nápad byl hodně dobrý, ale přeci jenom to chtělo trochu ví akce, víc děje a větší spád. ()
Reklama