Obsahy(1)
Píše se rok 1914 a Praha se připravuje na návštěvu arcivévody Ferdinanda. Policie proto zbavuje město politicky nespolehlivých občanů. Jedním z nich je i spisovatel Jaroslav Hašek (Josef Abrhám), který je umístěn do blázince. Jelikož ani to nezabrání v jeho provokacích, putuje brzy nato na vojenské cvičiště a posléze na frontu. Je natolik nespolehlivý, že mu nadřízení svěří jen stádo krav. Při prvním setkání s ruskými vojáky se Hašek chce vzdát, ale ukáže se, že Rusové sami chtějí do zajetí k Rakušanům, aby už nemuseli bojovat. Spisovatel jim vyhoví a za své zásluhy je povýšen, nicméně zanedlouho se mu stejně podaří dezertovat s několika spolubojovníky k Rusům. Po vypuknutí Říjnové revoluce se Hašek i s kamarádem Strašlipkou (Rudolf Hrušínský) přidá k Rudým a je jmenován velitelem městečka Bugulmy...
Rusko-český snímek režiséra Jurije Ozerova zachycuje několik epizod z Haškova života a také postavu, jež se stala předobrazem jeho nejznámější knihy, totiž dobrého vojáka Švejka. Ve filmu ji ztvárnil Rudolf Hrušínský, který několik let předtím vtiskl Švejkovi nezaměnitelnou podobu ve dvou filmech režiséra Karla Steklého Dobrý voják Švejk a Poslušně hlásím. (oficiální text distributora)
(více)Recenze (48)
Zvláštní film, který samozřejmě posouvá a manipuluje některé věci, ovšem není to tak špatné. Je to jiné...(ne)české. Rusko tomu dává jiný rozměr. Na Abrháma se dá zvyknout. Kdo má rád Švejka v klasickém podání Rudolfa Hrušínského, tak to může vzít jako takový datadisk. 58%. PS: Závěrečná scéna Karlově mostě je moc pěkná. ()
Nebudu podléhat iluzím, že by režisér Ozerov viděl tehdejší dobu nezaujatě a objektivně, ale přesto je to velice zajímavý pohled na 1.světovou válku a ruskou revoluci. Každý z nás cosi tušil nebo i mnohé přečetl o inspiraci, která přivedla Jaroslava Haška k napsání Švejka, ale takhle kompaktní a plastický pohled nabízí až tento milý film. O to konkrétnější, když Josefa Strašlipku hraje taktéž Rudolf Hrušínský. Film opět dokazuje, že se za naší etiketu "národ Švejků" netřeba stydět, ale spíše na ní být pyšný :-) Kdo to nechápe, asi není tím správným Čechem.. Ačkoliv na Žižkově v Soukenické ulici bydlel jeden ... ()
Velká cesta je zneužitím životních osudů Jaroslava Haška a zručným znásilněním Steklého Švejka k propagandistickému manifestu ideového uvědomění. Pod chytrým sovětským dohledem Jurije Ozerova se demonstruje upřímnost slovanského bratrství na věčné časy, se škodolibou jízlivostí se znevažuje monarchie a kapitalismus, v euforickém opojení a v radostné rozpustilosti nechává herce opakovat jejich dřívější repliky a ve štědré náruči bodré ruské duše se připíjí na velikost krásy života, bujaře se zpívá a zvrací pod stolem. Pokud se divák dokáže povznést nad propagandistické určení filmu a nechá se strhnout proudem nezbedně skotačivého veselí, může si dovolit vychutnat uvolněné Abrhámovo herectví dychtivého předsevzetí. Základním bodem stranického ideového poselství je Jaroslav Hašek (vynikající Josef Abrhám), hochštapler, spisovatel a společenský provokatér v soukromém křižáckém tažení na důstojnost rakouské monarchie. Revoluce nabízí možnosti vzestupu i splnění osobního poslání. Život se raduje a dychtivě křepčí. Důležitým prostředkem škádlení je Josef Strašlipka (velmi příjemný Rudolf Hrušínský), prostoduchý vojín rakouské armády a věrný Haškův druh na ruské frontě i v zajetí. Historie právě zde vyrábí osudové mezníky a nesmrtelné hrdiny. Hlavní ženskou ozdobou je Šura (zajímavá Inna Gulaja), uvědomělá bojovnice lidové revoluce a Haškova životní partnerka v jeho bugulmském rudém vládnutí. Z dalších rolí: loajální, důvěřivý a na malou chvilku také důvěrný rakouský i československý generál (Jaroslav Marvan), nerudný a slabošský rakouský hejtman i československý kapitán (František Filipovský), bezstarostně se přizpůsobující bělogvardějec Polivanov (Jurij Jakovlev), spravedlivý a jeden z nejvyšších bolševických funkcionářů v Moskvě Jakov Sverdlov (Alexandr Kutěpov), nového bugulmského rudého ochránce jmenující velitel brigády (Nikolaj Griňko), bujarý povýšenec, bugulmský starosta (Sergej Filippov), spolehlivý tajný rakouský a též řádný československý policajt (Josef Kemr), brumlavě opatrný hostinský Palivec (Josef Hlinomaz), důstojně zasloužilý rakouský i československý policejní inspektor (František Hanus), oslavně v Praze vítaný rakouský arcivévoda Ferdinand (Karel Effa), či jeho bojácná ženuška (Míla Myslíková). Film Velká cesta je levicově uvědomělou demonstrací přirozeného výběru slovanského sepětí. Švejk a Hašek jsou vychytrale využiti pro stranické potřeby lidové komedie a ideového přesvědčení. Přesto dokáže pobavit. ()
Nemůžu se rozhodnout mezi třemi a čtyřmi, ale druhá půlka mi svou přílišnou uměleckou licencí moc nevyhovuje... Film je výborně natočený, je tu spousta inovativních prvků, navíc Josef Abrhám jako Jaroslav Hašek je okouzlující a obsazení předobrazů knižních postav stejnými herci jako v Osudech dobrého vojáka Švejka (v případě Františka Filipovského jako v Poslušně hlásím), to byla podle mě trefa do černého... Ovšem musím uznat, že Jaroslav Hašek takhle nějak zřejmě pociťoval svůj vztah k rudé armádě a celkově k výsledkům VŘSR, takže dám ty čtyři, ale slabší... CCA 71% ()
Velmi zajímavé vyprávění o možných Haškových patáliích v Rusku a hlavně o jeho inspiraci, díky které napsal mistrovské dílo: Osudy dobrého vojáka Švejka za světové války. Je to vlastně životopisný film pojatý stylem Haškovského vyprávění o sobě samém. Obrovským bonusem je obsazení, které je téměř totožné s vynikajícími filmy Dobrý voják Švejk a Poslušně hlásím , autoři si na tom tedy dali opravdu záležet a tak postavu Františka Strašlipky hraje Rudolf Hrušínský. Jak všichni jistě víme, tak osoba Františka Strašlipky byla prokazatelně inspirací Haška k sepsání postavy Švejka. Chápu, že v tom je i politický kontext a film se tak mohl stát silnou zbraní propagandy, jenže on Hašek nejspíš skutečně byl přesně takový, jak ho zde vykreslují. Pak je otázka, nakolik toho o osobě Haška věděli samotní herci, protože vidět, jak Abrhám a Hrušinský mluví rusky, to je opravdu silné kafe. Kolik z toho oni sami asi věděli o Haškovi a proč natočili tento snímek? Stála za tím politická angažovanost, nebo nadšení z toho, že můžou vytvořit tento velmi pravděpodobný snímek ze života Haška ve spolupráci s nejlepšími herci, kteří kdy zfilmovali jeho knihy? Kdo ví..... ()
Galerie (4)
Zajímavosti (5)
- Ve filmu se opevnění paláce Kreml mohlo objevit, jelikož v současné podobě je již od roku 1849. (VMa)
- Důvod změny jména však byl strach z přijetí v Československu kvůli aktivní účasti v revoluci, která se v Rusku odehrála. (VMa)
- Původní změna jména knižní postavy byla z Františka Strašlipky na Josefa Strašlipku a potom teprve došlo k změně na Josefa Švejka. (VMa)
Reklama