Režie:
Eric TillScénář:
Camille ThomassonKamera:
Robert FraisseHudba:
Richard HarveyHrají:
Joseph Fiennes, Alfred Molina, Claire Cox, Peter Ustinov, Bruno Ganz, Marco Hofschneider, Uwe Ochsenknecht, Mathieu Carrière, Jochen Horst, James Babson (více)Obsahy(1)
Německý režisér Eric Till natočil zajímavý biografický film o slavném protestantském knězi Martinovi Lutherovi, který se v 16. století postavil do čela reformačního hnutí a pro Vatikán se tak stal úhlavním nepřítelem církve. Mladý Luther, který studuje práva, se rozhodne, že vstoupí do kláštera, navzdory odporu ambiciózního otce. Když je jako mnich vyslán do Říma, přijíždí do Svatého města s mnoha ideály, ale místo čisté víry se setkává s korupcí, povýšeností a zkostnatělou církevní hierarchií. Čeká na něho nelehký a vleklý boj s církevní i světskou mocí, je obviněn z kacířství a jeho snaha vrátit se ke kořenům křesťanství odstartuje reformaci, která otevře dveře novým možnostem šíření víry. (oficiální text distributora)
(více)Videa (1)
Recenze (67)
Pro člověka, který se živí vykládáním historie, je podobný film snadným terčem. Ale přestože se tvůrci dopouštějí (nutného?) zjednodušování, je duchovní vývoj reformátora Martina Luthera podán docela přitažlivě. Z několika odhalených podivností (jak je možné, že film pokrývá několik desítek let, ale na J.Fiennesovi nejsou patrné příznaky stárnutí?) aspoň jedna: na obranu reformace se proti císaři Karlu V. postaví všichni 4 světští kurfiřti (tedy volitelé římského císaře). Skutečnost, že by toto gesto udělal i český král (kurfiřt a Karlův bratr Ferdinand Habsburský v jedné osobě), se nejeví příliš pravděpodobná. ()
Produkcne nemecky silne ztrouchnively odboj Martina Luthera proti cirkevnim odpustkum. Zajimave tema, nudne zpracovani, nesympaticti herci. Stejne je to cele prilis soft revoluce, kdyby Luther poradne zabojoval proti cirkvi obecne a zpusobil by jeji kompletni rozpad, pak by to byl teprve borec o kterem se vyplati natacet filmy. 4/10 ()
Človek, ked vidí tento film, tak si môže vravieť:" Preboha, ved tí Nemci sú tak úžasný národ..." alebo:"Netočili toto náhodou Nemci?"Ináč otec Martina Luthera bol síce baníkom, ale stal sa z neho podnikateľ, ktorý mu štúdium financoval... neviem prečo tento fakt bol vo filme prekrútený... ale akože borec.Bol to inteligent, ktorému sa nepáčilo kupovanie odpustkov, zaviedol nové móresy v cirkvi, kňazi sa mohli zosobašovať.Ale zrovna v tej dobe ako inteligentného človeka ho mohlo napadnúť, že cirkev potrebuje z niečoho platiť vojsko, aby sa mohla vysporiadať s Turkami... no nič, reformátor Martin Luther, z ktorého sa mimochodom neskoršie vykľul aj antisemitista, sa v konečnom dôsledku zapríčinil o posilnenie Osmanskej ríše, o rozmach vlády Süleymana I atd..odniesol si to Balkán, bitka pri Mohači by mohla ináč dopadnúť, postupom času si to spískal aj Cyprus atd...Allah Akbar!Nech žije protestantismus! ()
"Ten blázen (Koperník), chce otočit celou astronomickou vědu," pravil Martin Luther, ale nikoliv v tomto filmu. Jeho myšlenka, že Písmo je nadřazeno (také) rozhodnutím koncilů a papežů, však nechybí. Dozvíme se, že Luther neuznával kněžský celibát, který považoval za nepřirozený, leč hezky jadrná věta: "... To by mohla kúrie docela dobře zakázat i sraní," ta ve snímku nezazní, stejně jako cokoliv, co by snad mohlo vyvolat podezření, že se Luther neštítil sprostých slov. Což je opravdu nutné adorovat historické velikány takhle trapným zamlčováním faktů? Opravdu by tak ublížilo jeho pověsti, že z úst vypouštěl slova jako "srát"? Žel nepatřičností historických i filmových není ještě konec. "Rozum je největší nepřítel víry. Každý, kdo chce být křesťanem, musí svoje oči odtrhnout od svého rozumu," vytrhl možná Subjektiv lehce z kontextu, který film mohl uvést, upravit, vysvětlit. Neučinil tak, kdepak. Luther sice zůstal plamenným kazatelem, odpůrcem odpustků, zhýralého života vysokého kléru, překladatelem Bible a vůbec hlasatelem mnoha sympatických názorů, ovšem vše, co by bylo možno vnímat negativně, ať jste luterán, katolík či ateista, to vše bylo zamlčeno. Zůstal jen romantický bojovník proti útlaku, ohlupování a okrádání lidu. Doba, která musí respektovat všechna náboženství s jejich velkými persónami, si takový přístup žádá. Masovost si žádá další věci - z dialogů je znát, že každá postava cítí, že teď se píšou dějiny, neváhá a glosuje o sto šest. A k čemu slouží v mnoha (většině?) moderních filmech hudba? Přeci k tomu, aby se divák nenudil, když se děje něco "pomalejšího" - pusťte mu prima muziku, co zní akčně nebo monumentálně a užije si i pomalý průchod procesí. Možná si u něj i popláče. Silné **. ()
Pro mne mírné překvapení, zas tak strašná protestantská agitka, jakou jsem i podle obalu DVD čekal, to není. I když historici pravděpodobně spokojeni příliš nebudou a třeba o Lutherově aktivní účasti na čarodějnických procesech se už nedozvíte. Film v základech nastiňuje Lutherův život a hlavní teze jeho reformy. 30.mil. rozpočet není pro Německo zcela běžnou záležitostí a na filmu je opravdu znát. Vedle výpravy a hereckých výkonů však příliš mnoho nezaujme. Ve spíše televizním formátu těží film především z dialogů a z citového pohnutí, které třeba v případě malé Grety u mě hraničilo s citovým vydíráním. I když podle slov režiséra šlo především o zobrazení Luthera v té lidské rovině, určité glorifikaci se film nevyhne. Ale nekouká se na to nejhůř. ()
Galerie (41)
Zajímavosti (4)
- Hrad Worms, na kterém měl být Martin Luther (Joseph Fiennes) souzen, posloužil i k natočení několika scén filmu Princezna Fantaghiró (1990). (topr harley)
- Část filmu byla natáčena v Čechách (např. chrám sv. Bartoloměje v Kolíně). Ve filmu účinkuje i mnoho českých komparsistů. (rodo)
- Poté, co si kněz, představující lidu jednorázový odpustek, úmyslně popálí dlaň nad pochodní, má v dalším záběru ruku neporaněnou. (Geriel)
Reklama