Režie:
Jozef MedveďKamera:
Alojz HanúsekHudba:
Svetozár StračinaHrají:
František Kabrheľ, Viera Strnisková, Libuša Trutzová-Balková, Zuzana Kocúriková, József Ropog, Dezső Király, Dušan Lenci, Ján Kováčik, Ján Mistrík, Marian Sotník, Viera Hladká, Andrej Hryc (více)Obsahy(1)
Televízny film, adaptácia románu Martina Rázusa z obdobia pred 1. svetovou vojnou. (RTVS)
Recenze (5)
Kvalitné spracovanie Rázusovho diela. Skoro včetci herci boli predabovaní, ťažko sa mi zvykalo, že Kabrheľ hovorí hlasom Vlada Mullera. +hrali: Veronika (Nikola) Zábrodská ()
Román Martina Rázusa, slovenského básnika, prozaika a politika, je silným rozvetveným príbehom spred 1. svetovej vojny. Rozpráva bez príkras o alkoholizme na slovenskej dedine a spracovanie Jozefa Medveďa je veľmi pútavé, živé a realistické. Druhý komentár. ()
Nevyužitý potenciál tohto sčasti historického diela Martina Rázusa ktoré napísal v r. 1935 a ukazuje pomery na slovenskej dedine pred 1. sv. vojnou. Vyčítajú mu antisemitizmus. Zato že opisoval skutočné opilstvo pospolitéto národa ktorí prichádzal postupne o všetko a kto ich do toho krok za krokom dostal? Nepomohlo nič, ani výčitky rodiny, strata obživy alebo kázne farárov. Odsudzuje niekto v ČR dielo Jána Nerudu ? A jedna jeho politická štúdia z roku 1870 je fest silný tabak. Herecky podpriemerne obsadené, chýbalo aspoň načrtnutie národnostného útlaku (maďarčina/jidiš), používanie nárečia. ()
dramatický príbeh o tom, ako prefíkaný židovský krčmár zvíťazil s pomocou svojich súverencov nad krčmárom slovenským. Martin Rázus bol, ako je všeobecne známe, antisemita a z tohto príbehu to výrazne cítiť. Na druhej strane treba zdôrazniť, že Rázus v prvom rade odsudzuje problém alkoholizmu, poukazujúc na jeho zhubné morálne a sociálne pôsobenie. Tento TV film rozhodne zaostáva za literárnou predlohou a dosť nešťastný výber hercov, ktorí museli byť následne predabovaní to len potvrdzuje... ()
Tak trochu Žid Süss po slovensky. Natočené poněkud chaoticky, stejně jako lid a poměry, které jsou zde popisovány. V hlavní roli klasicky uřvanice a slopanice. Většina postav je skutečný výkvět charakterů a mravnosti. Ti slušní, třeba manžel a syn otce synovraha stojí zcela na okraji dané společnosti i zájmu autorů. Celé to ale tvoří zřejmě realistický obraz doby a místa. ()
Reklama