Režie:
Sanjay Leela BhansaliKamera:
Sudeep ChatterjeeHrají:
Deepika Padukone, Ranveer Singh, Shahid Kapur, Aditi Rao Hydari, Jim Sarbh, Raza Murad, Anupriya Goenka, Padmavati Rao, Ashwin Dhar, Manish Wadhwa (více)Obsahy(1)
Král Ratan Singh (Shahid Kapur) a Padmavati (Deepika Padukone) prožívají šťastné a zamilované první dny manželství, když se o neobyčejné kráse Padmavati doslechne krutý indický sultán Alauddin Khilji (Ranveer Singh). Lstivý válečník chce vlastnit všechno, co je krásné a vzácné, zatouží tedy i po Padmavati. V čele své obrovské armády se vydá do království Mewar, aby ho dobyl a získal tak jeho nádhernou královnu. (rikitiki)
(více)Recenze (21)
║Rozpočet INR 2.150miliónov ($33miliónov)║Tržby USA $11,846,060║Tržby Celosvetovo $74,630,951▐ Sanjay Leela Bhansali vie točiť, predať veľkoleposť, ponúknuť krásny vizuál a dravé či nežné choreografie tancov, tieto aspekty sú jeho doménov. Dejovo to je miestami troška kostrbaté, prípadne zbytočne zdĺhavé, či dokonca aj nezrozumiteľné, pripomína to Trójsku vojnu. Sultan občas pôsobí dosť bláznivo, uletene, postavy na jednej aj druhej strašne splívajú herci sa strašne na seba podobajú. Samozrejme Deepika Padukone tu vládne, strháva veľkú pozornosť. Nie je to dokonalé ale taký priemer to spĺňa. /70%/ ()
Sultán Alauddin Khalji (Ranveer Singh) se dozví o neobyčejně krásné ženě, vydává se proto na válečnou výpravu do Mewaru, aby královnu Padmavati (Deepika Padukone) získal... Výprava a triky nejsou vůbec špatný, ale příběhu chyběl spád. Ve filmu jsou postavy, které by si zasloužily mnohem větší prostor. Názorným příkladem je první žena krále Ratana Singha. ()
Čo sa týka indickej kinematografie, jedno z tých lepších historických spracovaní, v ktorom nechýba veľkoleposť, dramatický až epický príbeh, hrdinskosť a aj akcia. Tej ale mohlo byť podstatne viac, obria stopáž to plne dovoľovala. Históriu samozrejme nepoznám, faktom ale je, že dané kráľovstvá a cisárstvá skutočne v tom 14. storočí existovali, aj spomínané historické postavy. Film uchvátil hlavne svojou veľkoleposťou až monumentálnosťou, kde sa snúbili ortodoxné indické kulisy a na indické pomery asi najlepšie digitálne efekty, aké som videl. Snímok zaiste zhltol ohromný balík rupií. Dokonca aj zvieratá - pštrosy, slony či jelene - všetky boli digitálne spracované, nechám ale na každého rozhodnúť, či to už nie je na hrane. Výber hercov v podstate fajn, aj keď metrosexuálne typy hlavných postáv ma v historickom filme trochu vyvádzajú z miery. Dokonca aj spevy a tance neboli až tak otravné, ako to pri indických filmoch zvykne byť. Už to len chcelo znížiť stopáž, aspoň o hodinu. ()
Takovýho virválu jen proto, že se chtěl sultán kouknout na královnu, jestli pověsti nelžou a ona je skutečně krasavice nevídaná. Nic horšího, než pohled by jí patrně nehrozilo, protože sultán byl evidentně na kluky, soudě dle jeho těsného propojení s oddaným otrokem. Sultán byl teda slušnej psychopat, který se permanentně utápěl v depresi a zcela jasně si přál zemřít, proto se pouštěl furt do dalších a dalších nesmyslných sporů. Asi nezvládl coming-out. Smůla, že jeho protivník trpěl urputnými záchvaty etiky, které mu nedovolovaly sultána zabít, přestože ten se mu několikrát skoro vrhnul pod kudlu. ____ Film je silně ritualizovaný, podstatnou část jeho stopáže zabírá efektní motání se do šatů a zpomalené přípravy na veřejná vystoupení. Žádná z postav rozumu moc nepobrala, protože se chovají jako cvoci, například věří sultánovi, jehož poznávacím znamením je, že každého a vždy zradí. Akorát tedy procesí stovek služebnic mělo jistý vojensko-taktický nápad, ale to dle všeho odněkud obšlehli. ____ Snímek má nepřehledný děj, mnohé situace se opakují a napětí ani empatie s postavami se nedostavila. Celé je to utopené ve velkolepé výpravě, ale jiskru to nemá žádnou. ()
Překrásný, dechberoucí a třpytivý klenot, který je však uvnitř prázdný a rozpačitý. Toť hrubá charakteristika tohoto pestrobarevného snímku, jenž vysoce nastavenou laťku nedokázal překonat. Chtělo to více hloubky, emocí, napětí, energie, prokreslení... Vyjimečně se zde nejedná o boj proti proradným Britům, ale muslimským nájezdníkům z Afghánistánu, kteří v Indii založili dynastii a dokázali odrazit Mongoly, za což jim musím na druhou stranu složit poklonu. Škoda, že je v Indii tolik pokrytectví, že se na Brity a vraždící muslimské hordy uplatňuje ve znázorňování dvojí metr. Asi kvůli tomu, že by z toho muslimové mohli mít bolehlav, jak ohleduplné. Klasicky nejednotná Indie se nedokázala těmto hordám bránit, a tak je tam mají z vesela dodnes. Jestli ale ve všech královstvích uvažovali jako v tomto, tak se ani nedivím a říkali si o to. Dle viděného se psychopatický, bisexuální a narcistní sultán ukázal jako nejsilnější postava. Dokázal mě štvát od začátku až do samého konce, takže si Ranveer Singh za jeho ztvárnění zaslouží určitě velkou pochvalu. Žel a těch žel je zde více než dost, jsou hlavní kladní hrdinové nevýrazní a celkově jejich myšlení a chování bylo s otazníky. Dopouštěli se mnoha podivných rozhodnutí, ale nebyli na to sami. Sultán a jeho vojsko spí na dostřel šípů z pevnosti, tenkráte asi zcela běžné nocování, kor frajer, ale asi by jím dlouho nebyl. Nepřátelské vojsko u hradeb a král dá rozkaz do pevnosti přivést vesničany, není na to už trochu pozdě? Rozhodně bych si nezval na exkurzi do paláce hlavu nepřátelských vojsk, který by si tak mohl krásně a zblízka prohlédnout všechny slabá a silná místa. Když by mi už došlo, že jde o královnu, tak bych mu ji rozhodně neukazoval jako bohyni, ale pro dobro království a všeho živého, bych ji zaměnil, či jí klidně oholil hlavu. Sultán by rozhořčený odtáhl a byl by klid. Vojsko hinduistů se v klidu dívá, jak jim muslimové střílejí šípy na panovníka a střelbu neopětují... Takových taktických chyb a podivností je tam opravdu hodně a snižují celý zážitek. Král se navíc ohání nějakou ctí, ale na tu musí být dva, jinak je to dopředu prohraná partie. Nemilé překvapení přišlo i s hudebním doprovodem, jenž byl rovněž slabší a jako celek nevýrazný. Ale musím uznat, že v jedné písni R. Singh tančil opravdu jako o život s řádně šíleným výrazem. Ta byla dozajista chytlavá a vydařená. Ale co ta „gay" píseň? Z té mi teda nebylo moc dobře, i když po hudební stránce pěkná. Miluji historické filmy a starobylé civilizace. Rovněž množství barev, noblesu a až spirituální zhmotnění vyššího ve hmotě zde na zemi, které si Indie nesla a nese, i když už notně naředěné dodnes. Nebýt toho nádherného, čím se oči mé kochaly, tak bych musel výsledné hodnocení snížit na průměrné, ale nemohu. Po vizuální stránce to bylo moc krásné a já si to celé užíval. Čtyři hvězdy jsou toho svědkem. ()
Reklama