Režie:
Vojtěch JasnýScénář:
Vojtěch JasnýKamera:
Juraj ŠajmovičHudba:
Milan KymličkaHrají:
Vladimír Pucholt, Ingrid Timková, Adam Davidson, Jakub Laurych, Emília Vášáryová, Vlastimil Brodský, Ondřej Vetchý, Jana Brejchová, Jiří Sovák (více)VOD (1)
Obsahy(1)
Návrat ztraceného ráje je poetický film o domově, nevyzpytatelnosti osudu, lásce, toleranci a odpuštění. Tak lze charakterizovat snímek, jímž se po třiceti letech vrátil na plátna českých kin režisér Vojtěch Jasný. Tvůrce se také vrátil do moravské vsi Bystré, kde v roce 1968 natočil svůj slavný, velmi záhy však také trezorový snímek Všichni dobří rodáci, kroniku z let 1945–1958. Návrat ztraceného ráje volně navazuje na tento legendární snímek. Hlavní postavou nového příběhu je český emigrant, profesor filmové větve jedné z newyorských uměleckých škol Jan Poutník. Ani skutečnost, že žije na druhém konci světa, nezeslabila jeho vzpomínky na dětství a rodný kraj. Vojtěch Jasný tuto roli svěřil Vladimírovi Pucholtovi, hvězdě šedesátých let, který se tak rovněž po třiceti letech vrátil k herectví. Z původního hereckého obsazení Rodáků se zde objevují Vlastimil Brodský a Věra Galatíková. Novou postavu, amerického přítele Adama, ztvárnil americký herec Adam Davidson, držitel Oscara za nejlepší krátký film roku 1991. Jeho partnerku hraje mladá slovenská herečka Ingrid Timková. (Česká televize)
(více)Recenze (77)
Je pravda, že plynutie filmu je, jemne povedané, trochu čudné. Najskôr sme v Amerike, potom v porevolučnom Česku, občas vo vojnovom protektoráte a skončíme zase v Amerike ako stratený v New Yorku. Akoby niekto necitlivo zostrihal dlhý seriál do dlhého filmu. No jednotlivosti vo filme fungujú, malé osudy ma zaujali, svoje urobili aj dobrí herci a Ingrid Timková, ktorá sa nebála akejkoľvek odvážnej scény. Tvorcovia chceli niečo povedať o emigrácii, spomienkach na detstvo a zrekapitulovať niekoľko životov. Čiastocne sa podarilo, ale nie je to až také zlé ako tunajšie hodnotenie. ()
Hrozná nuda. Skoro nic se ve filmu nestane a když už se něco stane, tak je to úplně zbytečné. Navíc se film hrozně vleče, mohl by být o polovinu kratší a stejně by byl moc dlouhý. Hlavní děj je neustále přerušován vedlejšími věcmi, které s hlavním dějem nemají nic společného. Postavy (kromě dvou) nejsou zajímavé, herecké výkony jsou slabé a prezentace je nevýrazná a místy ošklivá. 2/10 ()
Mému zhlédnutí předcházela přednáška od samotného režiséra, po které jsem tento snímek totálně pochopil. Je to prakticky autorova autobiografie, nepochopená neseznalými. Bohužel film na mě působil svým vzezřením jak německý seriál, má místy klišovité až parodické scény včetně pár dialogů, a to ho docela shazuje. ()
je to slaboučké, hraní na něco, co není pravda. On je VJ docela zajímavá postava, od agitek let padesátých přes další vývoj až k emigraci (ani v ní to neměl jednoduché, jak je v jeho pamětech jemně naznačeno). Možná i proto nepřipouštěl v Jihlavě diskusi. Je mi to líto. Mrzí mne i pan Pucholt, kterého jsem jako teen miloval a byl skvělý herec, ale přece jen se za dobu co byl v Kanadě leccos změnilo. Touha po vlasti může vést, jak je vidět i k tomu, že si ji vykreslím takovou, jaká nikdy nebyla a nesmí mi na to nikdo sahat. A napíšu si krásné idylické dialogy, jakými ale nikdo nemluví. A je fakt, že neochota připustit jiný názor. byla na panu režisérovi strašně vidět. Jo kameru pan Šamkovič umí, ale je to prázdné ()
Klasický příběh o návratu exilantů. Nic moc. Ovšem slabý příběh je doplněn hezkou hudbou a poezií některých scén. Ovšem ne těch v USA. Tam to jaksi chybí. Zato Joskova příhoda mne hodně pobavila. Když už někdo vymyslel tu blbinu o ztrátě kluka v New Yorku, tak měl také vymyslet nějaké vysvětlení. Protože prostě nevěřím tomu, že vzdělaná žena, matka, která má jen trochu rozumu, synka nepoučila, že v případě kdyby se ztratil, ihned vyhledal policejní stanici, nebo prostě policajta vůbec. Za normálních okolností by mu to vtloukala do hlavy už doma a cestou letadlem a furt stále dokola. Takže tato příhoda moc uvěřitelná není. Dále to kazí scény bez souvislosti a dokončení. Například muže, nebo Janovo krvácení. Ale budiž, hezké to bylo. A na paní Timkovou bylo občas hezké podívání. Je dobré se ještě před zhlédnutím tohoto snímku podívat na film Všichni dobří rodáci. ()
Galerie (6)
Zajímavosti (7)
- Jazzoví hudebníci hrají před Cathedral of Saint John the Divine, což je pseudo-goticko-barokní nedostavěný kostel na Manhattanu z roku 1892. (sator)
- Ačkoliv se tento film nemá označovat jako pokračování filmu Všichni dobří rodáci, několik postav z tohoto filmu se zde objevilo: vdova po Františkovi (Věra Galatíková), Očenáš (Vlastimil Brodský) a Veselá vdova (Drahomíra Hofmanová). (zdeny99)
- Kritické ohlasy na film znechutily režiséra Jasného natolik, že tvrdil, že se rozmýšlí, jestli v Čechách bude ještě někdy chtít pracovat. (zdeny99)
Reklama