Scénář:
Michael ArmstrongKamera:
Ernst W. KalinkeHudba:
Michael HolmHrají:
Herbert Lom, Udo Kier, Reggie Nalder, Herbert Fux, Adrian Hoven, Günter Clemens, Ingeborg Schöner, Olivera Katarina, Friedrich Schoenfelder, Michael Maien (více)Obsahy(1)
Na počátku 17. století se seznamujeme s mužem, který je jedním z nejlepších lovců čarodějnic. Krutým mučením a upalováním si získal pověst bezcitného zabijáka. Ovšem toto neustálé zabíjení se mnohým nelíbí a proto je do této oblasti poslán muž, který má za úkol zjistit, jak to zde s tímto čarodějnictvím je a jestli procesy, které jsou tu s obžalovanými prováděny, jsou v pořádku. (Chupacabre)
(více)Videa (1)
Recenze (24)
Západoněmecké Kladivo na čarodějnice! Navíc barevné! Když vynechám všechny ty nejrůznější druhy mučení, které velmi dobře natočené, tak je to celkem realistické drama, které staví určitě na zajímavém scénáři a jistém napětí v době pronásledování čarodějnic, zneužívání moci, fanatismu, nejistoty a nedůvěry před nikým a ničím. PS: Jak píše Pomo ty ksichty těch dvou mučitelů (jeden přišel dokonce o oko!) se vám vryjí opravdu do paměti, stejně tak jako ta krásná blondýnka:-) Herbert Lom si odehrál celkem kratičký part, u mě zůstal bez většího povšimnutí.. ()
Další(rozhodně jeden z těch povedenějších) filmů zaměřujících se na hon na čarodějnice(inkvizici). Z toho prostě zůstává rozum stát. Z herců samozřejmě vyčnívají hlavně slizoun Reggie Nalder, uhrančivý Herbert Lom a mladičký U. Kier který si prožívá menší Love Story s Olivera Katarina byť né se šťastným koncem. Film taktéž nabízí spoustu mučících praktik. Kladivo na Čarodějnice(1969) je samozřejmě jenom jedno a srovnávat tyhle dva filmy nemá vůbec cenu. Ale špatný to rozhodně nebylo. 4hvězdy ()
Poměrně realistické drama, které však trpí značnou nevyrovnaností, co se týká hereckých výkonů. Zpočátku jsem měl pocit, že tento film má tendenci býti filmem extrémů - na jedné straně extrémní násilí a brutalita, dále extrémní přehrávání některých herců, extrémní casting nebo extrémně nevhodná hudba, která filmu dodávala zvláštní jakoby idylickou atmosféru, jež absolutně neodpovídala ději - zřejmě to byl záměr autorů, leč mně to připadalo jako parodování sebe sama. Scénář však byl poměrně dobře napsaný, příběhu nechyběla napínavost ani náznak jakéhosi morálního odstupu od kruté minulosti. Vyzdvihl bych především apokalyptický konec, který měl do idealismu hodně daleko. Když se ve výsledku sečtou klady (ke kterým bych ještě přidal zajímavou kameru) a odečtou některé úlety, je z toho dobrý průměr *** ()
Zajímavý čarodějnický film. Ve své době rozhodně šokující, dnes už moc ne. Když se nikomu nelíbí někdo, tak ho označí za čarodějnici a mučení začíná. Film se nesere s žádnou postavou. Líbila se mi postava Kiera kterou jsem měl ze začátku rád, že chtěl dát zabíjení nějaký "řád" ale postupem času se z něj stal taky hajzl. Díky amosféře a způsobu natočení film působí jak grindhouse. Ale zatraceně slušný. Jen škoda že se film umí taky tak táhnout a přeci jen zub času zahlodal. Ale kdo má čarodějnické filmy rád tak si film užije. ()
Bohužel jako film je to blbost. Hrozný děj, hrozné herecké výkony, kromě Herberta Loma, který je výborný. Celé je to kýčovité a občas nám to předkládá laciné klišovité připodobnění. Každopádně ODVAHA tvůrců na 70. rok je neuvěřitelná!! Tohle není právě ani drama, či historická kritika, ale čistý exploitaition, kdy na nás tvůrci asi tak v dobré polovině stopáže valí jednu brutální scénu za druhou. Nahota, znásilňování, mučení, popravy ... A furt dokola. Bohužel samoúčelnost z filmu jen tryská a to já prostě nemám rád... Jako konkurence například japonské Tokugawa série mistra oboru Terua Ishiiho film neobstojí, jako konkurence těžkotonážního historického dramatu Kladivo na Čarodějnice (1969) už vůbec ne... Navíc je to celé veselé, barevné, zamilované a do toho nám tvůrci vždycky vrazí nějakou tu "vřískací-mučící" scénu, což úplně ruší a do sebe nezapadá. Je to jak dva filmy spojené v sobě. Každopádně i tak starý kousek jen pro otrlé. A nejde nezmínit jen pohrdání nad církví, která zavraždila a umučila asi 8 000 000 nevinných lidí v Evropě při nesmyslné honu na čarodějnice ... :-(( ()
Galerie (57)
Zajímavosti (3)
- Monológ lovca čarodejníc bol použitý ako sampel v skladbe "I, the Witchfinder" na albume Dopethrone (2000) britskej doom metalovej skupiny Electric Wizard. (ancientone)
- Americký distribútor propagoval film ako „zaručenú zvrátenosť, z ktorej Vám bude zle" a pripojil ku vstupenke do kinosály aj vrecko na zvracanie. (Kusko.t2)
- Film bol zakázaný v Nórsku. (Paldiny)
Reklama