Režie:
Marius A. MarkeviciusScénář:
Ben York JonesKamera:
Ramūnas GreičiusHudba:
Volker BertelmannHrají:
Sophie Cookson, James Cosmo, Bel Powley, Martin Wallström, Peter Franzén, Sam Hazeldine, Adrian Schiller, Lisa Loven Kongsli, Tom Sweet, Aiste Diržjute (více)Obsahy(1)
15 ročná Lina (Bel Powley) žije pokojný mierový život v Litve v kruhu svojej rodiny. V roku 1940 po obsadení Litvy sovietskymi vojakmi dochádza k násilnému vysídleniu nepohodlných osôb ďaleko za Ural. Tento osud postretne aj Lenu s mamou a bratom, ktorí boli odoslaní na Sibír do gulagu, kde bojujú o prežitie, proti tyranii, ale aj proti ťažkým prírodným podmienkam. (Volodimir2)
(více)Videa (1)
Recenze (14)
Zo zvedavosti som sa do toho pustil, pretože ne tému sovietskych gulagov tu nemám veľa moderných filmov. Ashes in the Snow je však príliš mdlým filmom, ktorý sa nám síce snaží servírovať krásne obrázky na vlakové transporty alebo hrozivé uniformy NKVD, no samotný dej je až príliš nevýrazný a málo vygradovaný. Dialógy sú totálne o ničom a bez náboja, stále dookola tie isté sentimentálne sračky bez štipky prirodzenosti. Naviac hlavná hrdinka je dosť nesympatická, prehrávajúca herečka, ktorá sa do tohto druhu filmy vôbec nehodila. Aspoň nie ako hlavná postava. Sovietsky strážcovia tábora sú zase slabí, hlúpi a takmer vôbec nevyvolávajú strach alebo hrôzu ako je to zvyčajné u SS-sákov. Až na toho ulízaného bradáča... Ale tak to v realite nebolo. V ruských gulagoch boli tak ukrutné životné podmienky a mimoriadne zákerní dozorcovia, ku ktorým sa tento film nepriblížil ani z časti. Čož je škoda... 40 %!! ()
Teda udelat film o svem narodu a dostatecne filmem nesdelit jeho utrpeni, odvahu, statecnost a historicke ukrivdeni, kdyz to tak skutecne bylo, je naprosto trestuhodne. Ja jsem si z toho filmu vlastne poradne nic neodnesl, nic mi to nesdelilo, moc jsem se nedozvedel a to by tenhle typ film SAKRA MEL! ()
Film je spracovaný na základe románu americkej spisovateľky s litovskými koreňmi Ruty Sepetys „V šedých tónech“. Ide o príbeh z Litvy a pokojne by mohol byť aj z inej pobaltskej krajiny (Estónsko, Lotyšsko). Škoda, že je podávaný tak jednostranne bez akéhokoľvek historického podkladu. Trocha histórie. Nezávislé štáty Litva, Lotyšsko a Estónsko na začiatku leta 1939 usilovali o podpísanie zmlúv o neútočení s Nemeckom a začiatkom júna takéto zmluvy aj boli podpísané. Obdobnú zmluvu mali podpísanú aj so Sovietskym zväzom. Keď došlo k podpísaniu zmluvy o neútočení medzi Nemeckom a Sovietskym zväzom (tzv. pakt Ribbentrop Molotov). Pobaltské štáty a Fínsko uzatvorili tajnú dohodu o vzájomnej vojenskej pomoci. Nemecko nemalo o tieto štáty politicky záujem, prevažovali len hospodárske záujmy. A tak sa tieto štáty dostali do záujmovej sféry Sovietskeho zväzu. Keby Sovietsky zväz považoval svoju bezpečnosť za ohrozenú, mohli by sa baltické štáty ale aj Ukrajina stať bojiskom (nebojovalo by sa po prepadnutí Sovietskeho zväzu priamo na ruskom území a to sa nakoniec aj naplnilo). Po vojenskej intervencii dňa 16.7.1940 bola Litva obsadená. Nasledovali presuny nepohodlných ľudí za Ural. Po vpáde vojsk Osi do ZSSR bolo územie Litvy (od júna 1941) obsadené a stalo sa súčasťou Ríšskeho komisariátu Ostland. Počas nemeckej okupácie bolo židovské obyvateľstvo Litvy Nemcami úplne vyhladené, pričom podiel Litovcov na týchto zločinoch je prekvapujúco vysoký. Litvu oslobodila Červená armáda (júl 1944) a sovietska vláda nad Litvou bola obnovená. Teraz troch k filmu. Ak sa napíše, že film je založený na pravdivých zážitkoch a že sa jedná o skutočný príbeh, predpokladám, že by malo ísť o historický doložiteľný akt. Niečo o tom viem, otec bol v gulagu a pátranie v ruských archívoch je síce náročné, ale v dnešnej dobe úplne reálne. Chýbali mi tam materiály z osobných spisov uväznených ľudí získaných z archívov. Popol v snehu má pravdepodobne dôležitý príbeh o sile ľudského ducha ale nie je natoľko presvedčivý aby ma zaujal. V drsných podmienkach sa postupne odhaľujú charaktery trestancov ale aj ich strážcov. Aj tu sa dá prejavovať ľudskosť, súdržnosť, súcit aj pokora. Film je o dospievajúcej dievčine, ktorá bola vyslaná na Sibír a tu bojuje o prežitie, bojuje proti tyranii ale aj proti ťažkým prírodným podmienkam. Robí všetko pre to, aby prežila a pomohla aj svojmu bratovi. ()
Velmi silné téma, historie gulagů je světovými filmaři víceméně opomíjena, ale proč je sakra vše tak silně poetizované a většina bezpráví tabuizována? Více realismu a naturalistických scén by snímku velmi prospělo. Zvlášť dnes v době MeToo je s podivem, že tvůrci tabuizují znásilňování vezeňkyň atd. atd. ()
Pomineme-li jistou "nepřesnost" v mapce úvodních titulků (Polsko a východní Německo bylo jaxi taky v područí velkého bolšvického CCCP po 2sv.válce) tak celkově film byl v podstatě věrohodný, tím jak NKVD na rozkaz Stalina nechávala deportovat "nepohodlné" obyvatele území, které vzdorovaly ideologii "tatíčka národů". Nicméně deportace byly v reálu asi poněkud drsnější (nebál bych se přímo říct krvavější než ty nacistické), než nám ukazuje tento (spíše) americký film. Taktéž tam nepasovala ta angličtina (se vším všudy - včetně anglicky psaného dopisu Kaunaské univerzity) u těch Litevců. Naopak u soudruhů z řad NKVD ruština byla bez námitek. Osobně bych ocenil původní znění s eng titulky než "roubování" jiného jazyka, ale.... když i u nás se v podstatě všechno "dabuje"... Takže holt se s tímto musí člověk smířit :-( ()
Galerie (3)
Zajímavosti (1)
- Natáčalo sa predovšetkým v litovskom meste Kaunas a blízkom okolí. Scény odohrávajúce sa na Sibíri boli natočené na západe Litvy v okolí Nidy. (MikaelSVK)
Reklama