Režie:
Jerzy HoffmanKamera:
Grzegorz KędzierskiHudba:
Krzesimir DębskiHrají:
Izabella Scorupco, Michał Żebrowski, Alexandr Domogarov, Krzysztof Kowalewski, Bogdan Stupka, Andrzej Seweryn, Zbigniew Zamachowski, Daniel Olbrychski (více)VOD (2)
Obsahy(1)
Monumentální filmový přepis slavného románu Henryka Sienkiewicze "Ohněm a mečem" je nejdražším a nejvýpravnějším polským velkofilmem všech dob. V dobách bitev proti Ukrajincům a krutým Tatarům, jejich spojencům, vedených Tuhaj-Bejem (Daniel Olbrychski), se odvíjí milostný příběh rytíře Skrzetuského (Michał Žebrowski) a jeho milované Heleny (Izabella Scorupco), jejichž lásce klade nástrahy kozák Bohun. Věrnými a statečnými druhy Skrzetuského jsou rozšafní mluvkové Zagłoba, Podbipieta a rytíř Wołodyjowski. Začíná bitva o vlast a srdce krásné ženy...
První část:
Píše se rok 1647. Z Krymu se vrací posel knížete Jeremiáše Wiśniowieckého, Jan Skrzetuski, který na cestě domů náhodou zachrání život nepřátelskému kozáckému vůdci, Bohdanovi Chmelnickému. Než dojede na panství do Luben, poznává Skrzetuski půvabnou mladou šlechtičnu Helenu, do níž se okamžitě zamiluje. Získává od ní příslib opětování stejného citu, přestože Helena byla již dříve proti své vůli přislíbena kozáckému důstojníkovi Bohunovi. Zamilovaný Skrzetuski odjíždí ke knížeti Jeremiášovi Wiśniowieckému, aby si vyžádal jeho svolení k svatbě. Je ale okamžitě vyslán na záporožskou Síč, kde má jako jeho vyslanec zjistit záměry bouřících se kozáků. Předtím posílá Skrzetuski svého sluhu Rzędziana, s dopisem za kněžnou Kurcewiczovou na statek do Rozlog, a žádá, aby se vydala s Helenou a celou rodinou do Luben, protože všem hrozí smrtelné nebezpečí.
Druhá část:
Oddíl rytíře Skrzetuského byl rozprášen obrovskou kozáckou přesilou a on sám se dostal do zajetí. Z rukou Tuhaj-Beje, vůdce Tatarů, kteří přišli na pomoc kozákům - ho vykoupí za čtyři tisíce tolarů sám vůdce povstání, Bohdan Chmelnický. Na smrt nemocný Skrzetuski sleduje s nechutí bitvu pod Žlutými vodami u Čertomelyku, kde v přesile záporožských kozáků vedených Chmelnickým bojují i Tataři proti malému vojsku Poláků, bránících v nerovném boji zájmy Rzeczypospolité. Později Skrzetuski získává od Chmielnického zpět svoji pečeť vyslance a odjíždí na statek do Rozlog. V jeho nepřítomosti se sluha Rzędzian dostal do rukou rozzuřeného Bohuna, který přitom zjistil, že nejspíše ztratí přislíbenou Helenu. Svůj vztek namíří proti kněžně Kurcewiczové a její rodině. Zatím se Heleně podaří uniknout ze zajetí Bohunova vojenského oddílu s pomocí mluvky Zagloby. Společně tajně směřují do mohutného hradu Bar, v němž hledají bezpečný úkryt.
Třetí část:
Rytíř Jan Skrzetuski je vyslán knížetem Jeremiášem Wiśniowieckým do války proti vzbouřeným záporožským kozákům. Na cestě se dovídá o osudech milované Heleny, která se společně se Zaglobou pokusila najít ochranu za zdmi mohutného hradu Bar. Brzy se ukáže, že její očekávání nebylo naplněno. Skrzetuski se chce vydat za Helenou, ale zjistí, že hrad Bar byl dobyt Bohunem. Zatímco se Zaglobovi podaří před kozáckými hordami uprchnout, Helena se pokusí před dalším zajetím zachránit sebevraždou. Leží v bezvědomí, téměř na pokraji smrti, když je únosci převezena na utajené místo, kde se o ni má starat Bohunova obdivovatelka, čarodějka a vědma Horpyna. Skrzetuski pátrá po Heleně a rozdělí svůj vojenský oddíl na několik částí. Každý se vydává na jiné místo v kraji. V čele jednoho oddílu stojí Zagloba, jenž se náhodně účastní venkovské svatby a znamenitě se baví. Vypráví své historky, pije a pije. Konec této zábavy již není tak veselý - Zagloba se probouzí svázaný do kozelce a do očí mu hledí Bohun...
Čtvrtá část:
Zatímco Jan Skrzetuski odjel do Kyjeva, pan Wolodyjowski, sluha Rzędzian a Zagloba se vydávají do Čertovy rokle, aby osvobodili Helenu z rukou čarodějnice Horpyny. Na zpáteční cestě jsou ale napadeni oddílem Tatarů. Rzędzian utíká společně s nalezenou Helenou a Zagłoba s panem Wolodyjowskim se pokoušejí odrazit útočníky. Na pomoc jim přicházejí oddíly polských vojáků, s nimiž se rytíři a Skrzetuski vracejí do Zbaraže. V době, kdy kozáci a Tataři se svými vojsky v obrovské přesile obléhají hrad Zbaraž, vykonají polští rytíři řadu hrdinských činů. Podbipiętovi se konečně podaří naplnit dávný slib, totiž setnout mečem na jedno rozpřáhnutí hlavy tří pohanů. Všichni však myslí jen na jediné: jak se tajně dostat z obležené Zbaraže přes válečné ležení nepřítele ke králi Janu II. Kazimírovi, aby jej mohli požádat o vojenskou pomoc...
(oficiální text distributora)
Recenze (188)
Velkolepý film, který je při té správné náladě na regulérní plný počet, bohužel nálada úplně nepřišla. Jsou tu postavy, se kterými se člověk sžije (Bohun nejvíce tedy). Až budu mít dost času, tak mi tahle literární trilogie snad neunikne. A za pozornost jistě stojí hudba, soundtrack, existuje-li, si chci určitě sehnat, abych mohl zodpovědně srovnávat třeba s Prokofjevovým Alexandrem Něvským... ()
Asi první polský filmový počin, co jsem kdy viděl. A to už má dneska dvacet let. Opakovaně jsem se k němu vracel a vždy se na něj rád dívám. Jednoduchý příběh s vysokou politikou i osudy obyčejných hrdinů, klikatící se příběh a za mě kvalitní zpracování. Nechme stranou, že je to původem román, ale celkově to musí dávat větší povědomí, než tlustá kniha napsaní historikem. ()
Není to dokonalé. Naštěstí. Film sází především na příběh, na silný příběh přímo z pera Sienkiewicze. Ach ta romantika udatných hrdinů, kteří se bijí bez bázně a hany pro své unesené vyvolené. A právě touto romantikou je prodchnut celý film. Místy na nás kouká papundeklové dekorace, hodně slabý rozpočet (i když i ten je na evropské poměry celkem vysoký) a taky místy amatérské a prkenné herectví, ale já říkám díkybohu. Minimálně to dělá ve filmu větší pocit reálnosti (ano zní to, že si protiřečím, ale na mě to tak působilo) a taky to má své kouzlo. Aneb doted se oklepu, když si uvědomím že to mohli natočit Američani. Draze, efektně, se spoustou triků, s hollywoodkými stár, ale přesto jako úplný kýč. ()
Slušný, ale vzhledem k tomu, že povstání kozáků v 17. st. není můj šálek historie, tak mě mrzí že jsme se vlastně nic nedozvěděli o povstání a film je místy dost nepřehledný(kdo kam jede a proč, co je to za bitvu atd.). Autoři počítají s tím, že divák je obeznámen s historickým pozadím příběhu na kterém vystavěli příběh a nic nedovysvětlují. ()
Tři hodiny pšonskejch knírů a kozáckejch párty účesů je hodně hutná čalamáda. 17.st. ve východní Evropě neni zrovna historická epocha, ve který bych se orientoval nebo u ní nějak vlhnul, ale pro řešení problémů tehdejší doby nelze nechovat sympatie (Vzpoura se prostě musí utopit v krvi.) Smekám před Polákama, že dokázali ve svý novodobý filmový historii něco takovýho hodit na plátno. My na to bohužel stále ještě nemáme. ()
Galerie (79)
Zajímavosti (14)
- Ukrajinskí intelektuáli zhodnotili film tak, že sa mu nepodarilo odstrániť Sienkiewiczovu protiukrajinskú rétoriku, ale zároveň dodali, že vzhľadom na povahu diela to ani nebolo možné. (Arsenal83)
- Sienkiewiczova vízia a následne aj Hoffmanova vzbudila medzi Ukrajincami taký odpor (hoci aj zvýšila ich záujem o Sienkiewiczovu prózu), že vznikli napodobeniny tohto diela v ukrajinskom jazyku (Modlitba za hejtmana Mazepu od Jurija Iljenku z roku 2001 a Bohdan-Zynovij Chmelnyckyj od Nikolaja Maščenka z roku 2006) s jasne protipoľskou rétorikou. (Arsenal83)
- Pôvodne mal úlohu Rzędziana hrať Cezary Pazura. Herec však odmietol, pretože bol zaneprázdnený prácou na seriáli 13 posterunek (od r. 1997). Nakoniec dostal úlohu Wojciech Malajkat. (Arsenal83)
Reklama