Režie:
Nathan JuranScénář:
Nigel KnealeKamera:
Wilkie CooperHudba:
Laurie JohnsonHrají:
Edward Judd, Martha Hyer, Lionel Jeffries, Hugh McDermott, Peter Finch, Marne Maitland, Miles Malleson, Norman Bird, Erik Chitty, Sean Kelly (více)VOD (1)
Obsahy(2)
Arnold spolu se svou snoubenkou Katherine letí díky převratnému vynálezu na Měsíc. K jejich velkému údivu tam nejsou první a tamní obyvatelé o ně jeví nezdravý zájem. (oficiální text distributora)
Videa (1)
Recenze (30)
Tak tohle mě silně zklamalo. Juran je zkušený režisér který natočil pár hodně slušných filmů a podle předlohy Wellse neměl moc šancí to zmrvit. No a podle mého se mu to povedlo. PRvní problém je že se film nedrží vyloženě podle předloho je tu plno odboček a naprosto zbytečných. Druhý problém je že film má plno zbytečných keců a prakticky žádná akce a všechny postavy jsou tak milý a hodní lidé, strašná naivita. No a největší problém ze všech, měly Harryhousena a totálně ho nevyužily. Proč? Pro mě bohužel velké zklamání. ()
Ano, ano, komediální nadsázka první poloviny filmu té druhé opravdu schází. Asi nejvíce jsem ale beztak litoval toho, že s sebou pánové (a dáma) do "rakety" nevzali také poskoka Gibbse, a do konce filmu jsem se už nedočkal ani jednoho profesorova výkřiku "Giiiiiiibbs". Atmosféra celého snímku je mile naivní, viktoriánská Anglie, sci-fi a H. G. Wells je jak známo dobrá kombinace, jen opravdu škoda toho, co se odehrává na Měsíci. Uděláno je to hezky, klobouk dolů, ale od prvního setkání s Měsíčňany je to táák zmatené. ()
Asi by se mi více líbil příběh odehrávající se v roce 1964 než 1899. Začátek mě mile překvapil, skoro to vyznívalo jako sci-fi áčko. Bohužel pak se 95% filmu odehrává v minulosti, a jako bychom odskočili i literárně o 65 let nazpět. Je to blboučké, ale i miloučké. Pár výborných nápadů, zejména závěrečné vyústění, jež mi hrálo hlavou od objeveni slepic na scéně nebo fakt, že vztah (a rozdělení kladných či záporných rolí) člověka a mimozemšťanů není vůbec tak jednoznačný, jak to v podobných filmech bývá obvyklé. Škoda, že je to ke konci uspěchané. Film vznikl jen 4 roky před velkou sci-fi dvojkou (Odysea a Opice) a jakoby předznamenával jejich příchod, přesto to má mnohem blíže ke sci-fi 50. let. ()
Mezinárodní expedice podniká první let na Měsíc, ale po přistání a nalezení britské vlajky vyjde najevo, že tam již v roce 1899 byli vynálezce Cavor, pan Bedford a jeho snoubenka Kate... Selenité a obří housenka jsou dílem Raye Harryhausena, který na filmu dělal jako tvůrce speciálních vizuálních efektů. V anglicky mluvené verzi řekne člen posádky Nevsky: „Tak všecko je tady v pořádku, dva šli už dólu a už to bude brzy tady. Tak poslyš, já ti to povídám takhle.“ ()
Plakátové.info: DOBRODRUŽSTVÍ MIMO LIMITY PŘEDSTAVIVOSTI V….DYNAMATION!!! NECHTE SE VZRUŠIT SEDMI ZÁZRAKY MĚSÍČNÍHO SVĚTA!!!___Pěkné. V první půli (situované do roku 1899 kdesi v Británii) film klame tělem, když prostřednictvím roztržitého vynálezce Cavora přináší spoustu humoru, byť trochu infantilního a nuceného. To se radikálně změní ve zbytku filmu, po doletu na povrch Měsíce, kde se brnká i na vážnější strunu, když se Cavor, coby nechtěný vyslanec lidstva, zpovídá králi Měsíčňanů z válečných hrůz, provázející historii planety Země. Ale hlavní postavou tu není Cavor, ani jeho asistent, či asistentova přítelkyně, nýbrž trikový mág Ray Harryhausen a jeho stop-motion figurky a kamerové a trikové fígle. Epické rozměry měsíčního podzemního města, obří masožravá housenka, samotní Měsíčňané s mušíma očima a protáhlými hmyzovitými čumáky a v neposlední řadě roztomilý vesmírný batyskaf v podobě železné koule – to všechno potěší oko každého, kdo Harryhausenovu práci obdivuje. Zamrzí pouze rychlý konec, který vyšumí jen tak do ztracena, jakoby už tvůrcům došly nápady i peníze. ()
Galerie (52)
Photo © Columbia Pictures
![První muži na Měsíci - Z filmu](http://image.pmgstatic.com/cache/resized/w663/files/images/film/photos/159/989/159989933_71e770.jpg)
Zajímavosti (11)
- Trikový proces, který animátor Ray Harryhausen používá k vytváření svých slavných efektů a který je synonymem jeho jména, je známý jako Dynamation. Jde o složitý a časově náročný proces, který zahrnuje použití průsvitného zadního projekčního plátna a čirého předního skleněného plátna. Mezi těmito dvěma obrazovkami je umístěn latexový tvor, který má být animován v dokonalé synchronizaci s obrázkem na pozadí, promítaný po jednotlivých snímcích na zadní obrazovku. Systém Dynamation ale nebyl nikdy použit v poměru stran filmu větším než 1,85:1, firma Columbia ale trvala na formátu s poměrem stran 2,35:1, známého jako Panavision. Ray neměl jinou možnost, než vyhovět požadavkům studia, a tak dal vzniknout kombinaci Dynamation Panavision. (sator)
- Profesor Cavor (Lionel Jeffries) ve filmu říká, že zastaví Marconiho rádiové vlny. Guglielmo Marconi svůj vynález veřejně oznámil až roku 1901 a film se odehrává v roce 1899. (Mol)
- Peter Finch byl na návštěvě na natáčení, když se původní herec, který měl roli hrát, nedostavil, a tak jej můžeme zahlédnout ve 43. minutě, kdy za něj zaskočil, ale do titulků se nedostal. (sator)
Reklama