Režie:
Karel KachyňaKamera:
Josef VanišHudba:
Jan NovákHrají:
Eva Šolcová, Petr Skála, Oldřich Velen, Jaroslav Radimecký, Karel Hospodský, Míla Myslíková, Jiří Bednář, Petr Dufek, Iva Váchová, Jiří Tuček, Karel HlušičkaObsahy(1)
Sedmnáctiletá Božka žije s otcem Martinem v malém hotýlku v Krušných horách. Jsou zde ubytováni vrtaři geologického průzkumu, kteří v okolních lokalitách hledají cín. Božka obdivuje šoféra Gábu, mladíka, jenž svůj volný čas věnuje záletům - povětšinou za vdanými paničkami - a jenž naivní dívku s pohrdáním přehlíží. Později mu však Božčina hluboká a upřímná náklonnost přestane být lhostejná. Jenže citově okoralý mladík a poprvé zamilovaná dívka k sobě nemohou najít cestu tak snadno... Lyrický snímek o prvním citovém okouzlení mladé dívky je prostředním z volné trilogie, kterou vytvořil Karel Kachyňa ve spolupráci se scenáristou Janem Procházkou (dalšími "díly" byly filmy Trápení z roku 1961 a Vysoká zeď z roku 1964). Do hlavní role obsadil režisér tehdejší studentku DAMU Evu Šolcovou, ostatní role svěřil méně známým hercům z oblastních divadel. (oficiální text distributora)
(více)Recenze (49)
Reziser Karel Kachyna /Pozor, Vizita, Lasky mezi kapkami deste, Zlati Uhori/ natocil krasny film, v ktorom ide o lasku chlapa k zene, aby som bol konkretny starsi skuseny sofer a mlada neskusena dievcina. Karel Kachyna filmuje, ale takym sposobom, ze ma to bude este fascinovat a film si pozriem viackrat. Sympaticke dlhe zabery na krajinu, pomale, kludne tempo a volne na seba nadvazujuce obrazky mi povedia casto viac nez slova. Eva Solcova bola vyborna, a ze najlepsie filmy cs kinematografie sa tociliv 60. rokoch, tak dam 77 % ()
Tu je Kachyňa spočiatku trochu viac lyrický, ako mi je milé. Bez prečítania obsahu pred filmom by som sa asi stratil v úvodnom deji. Dušou mladého dievčaťa alebo ženy sa režisér zaoberal velmi často, tu je to oživené trochou ťažiarskej drámy. Nájdu či nenájdu cín, keď zavŕtajú ešte pol metra hlbšie? Získa alebo nezíska Božka lásku, ak urobí ešte jeden krok? Okrem nej nesmel mať závrať pri natáčaní hlavne kameraman, niektoré zábery zhora alebo aj zdola sú naozaj unikátne. Vrtné veže, alebo ako ich nazvať, k tomu priam vyzývali, rovnako ako vyliezť na ne kvôli prvému bozku. Len ten záver, ktorý si treba domyslieť, ubral filmu štvrtú hviezdu. –––– Ani se na to nedávej. Vyber si něco rozumnýho, co má veselejší konce. ()
Na začátku 60. let točí Kachyňa tři filmy, které lze vnímat jako na sebe navazující - Trápení, Závrať a Naděje. V prvním se objeví malá dívenka, která se odlišuje od svého okolí, svou náklonost upírá k stejně osamělému tvoru, jako je ona sama - ke koni. V Závrati se objevuje téma přitažlivosti mladinké dívenky a zralého muže, Naděje ukazuje křehký vztah vznikající mezi notorikem a ženou pochybné pověsti. Společným jmenovatelem je osamělost a vznikající vztah. Závrať má vytříbenou kameru, záběry na oblaka nebo rozlehou krajinu navozují zvláštní niternou atmosféru. Na rozdíl od pozdějších snímků Vysoká zeď nebo Čekání na déšť kdy se Kachyňa obrací spíš k mladším divákům a ukazuje jednostrannou lásku dívenky k dospělému muži, zde se rozehrává velice zajímavé vábení dospívají dívky. Projevy náklonosti nesou stopy jak dětské hravosti, tak i ženské rafinovanosti. Právě tako kombinace nevinnosti a ženské touhy přitahne pozornost staršího muže, který nemá o ženy nouzi. Pěkný citlivý snímek ()
Kachyňa, kouzelník! Komouši patrně chtěli film o dobyvatelích cínu, které národní hospodářství tak potřebuje. Ano dostali ho ale s poetickým příběhem Božky, holky v krátkých sukýnkách, jednou zamilované jednou ne. ale to je jen na oko. Kamera na výbornou, samé psychydelické západy. Zbytečně kecat, musíte to vidět! ()
Je to takřka polozapomenutý film, alespoň soudě podle komentářů. V podstatě tam nic převratného nebylo, ale v krásné přírodě Krušných hor působil příběh vztahu mladinké Božky a řidiče Gaby jímavě. A abych nezapomněl, Eva Šolcová pro mne dosud neznámá herečka se mi moc líbila, měla šmrnc a přitažlivý vzhled. ()
Galerie (4)
Zajímavosti (10)
- Hotel Moldava nebo také Stalinova chata byl objektem patřící Československé televizi, ve kterém měl svůj pobočný archiv. O tomto objektu také mluvil Karel Šíp, když totiž končil v televizi, chyběli mu nějaké filmy, za které podepsal při nástupu do televize odpovědnost, aniž je kdy viděl a při pátrání po nich ho dovedly kroky z Prahy až na Moldavu. Objekt byl v roce 2010 v dezolátním stavu. (sator)
- Filmovanie prebiehalo v Krušných horách a v Moldave. (dyfur)
- Železniční most se nachází ve městě Hrob. Most je zařazen mezi národní technické památky. (Ben.Ji)
Reklama