Velká Británie / USA,
1968, 149 min
Režie:
Stanley KubrickKamera:
Geoffrey UnsworthHrají:
Keir Dullea, Gary Lockwood, William Sylvester, Daniel Richter, Margaret Tyzack, Douglas Rain, Vivian Kubrick, Robert Beatty, Ed Bishop, Alan Gifford (více)VOD (4)
Obsahy(2)
Filosofická filmová opera. Evoluce a smysl existence lidstva v několika epochách, během kterých je člověk konfrontován se zlověstným a mlčícím symbolem mimozemského života. Science-fiction film, po kterém už filmové sci-fi nikdy nebylo jako dříve, a souběžně napsaný stejnojmenný science-fiction román, po němž se sci-fi literatura navždycky změnila. Jeden z největších mýtů filmové historie a společné mistrovské dílo dvou osobností svých oborů – režiséra Stanleyho Kubricka a spisovatele Arthura C. Clarka. Neopakovatelná cesta za hranice lidské zkušenosti, za hranice prostoru a času... (AČFK)
(více)Zajímavosti (242)
- Když film v roce 1968 viděl z první řady balkonu téměř prázdného kina pro patnáct set lidí James Cameron, pozdější režisér sci-fi hitů jako Terminátor (1984), Vetřelci (1986) nebo Avatar (2009), závěrečná psychedelická scéna v něm vyvolala takovou nevolnost, že se pak z budovy v podstatě odpotácel a na chodníku se pozvracel. Zvláštní efekty jej natolik zaujaly, že pak snímek viděl ještě několikrát a neustále zkoušel analyzovat, jak bylo vůbec možné ten který záběr natočit. Díky Vesmírné odysee poprvé zauvažoval, že by se mohl stát filmařem. (NIRO)
- Kubrickův zeť a častý spolupracovník Jan Harlan po desítkách let vzpomínal: "Stanley ani Arthur nebyli věřící. Ale oba respektovali, že existuje mnohé za hranicemi toho, co jsme momentálně schopni pochopit. Chtěli vytvořit něco, co by diváky upozornilo, že vlastně nevíme nic. Prostě se to vědět nedá... jen v naší galaxii jsou miliardy hvězd. Stanley složil poklonu neznáménu. Můžete to nazývat bohem nebo mimozemšťany... já to nevím, Stanley to nevěděl, Arthur to nevěděl..." (NIRO)
- V roce 2018 měla - u příležitosti padesátých narozenin filmu - na festivalu v Cannes premiéru jeho nedigitálně zrekonstruovaná verze, na jejíž vznik velmi pečlivě dohlížel Christopher Nolan. (NIRO)
- Hned po premiéře se film kvůli vysokým nákladům nezaplatil, ale díky jeho vzrůstající prestiži a vytrvalým obnoveným premiérám nakonec slušné získy bezpochyby přinesl a zpětně se dokonce stal komerčně nejúspěšnější premiérou roku 1968. Přesná čísla jsou veřejností jen odhadována, ale dá se předpokládat, že zhruba po půlstoletí své existence prodal po celém světě vstupenky v hodnotě kolem 150 milionů dolarů (kdyby se brala v úvahu inflace, šlo by samozřejmě o číslo podstatně vyšší). (NIRO)
- Japonská televize NHK spustila v roce 2018 testovací kanál BS8K v rozlišení 8K jako přípravu na Letní olympijské hry 2020. Na této stanici se vysílaly koncerty Vídeňské filharmonie, záběry z vesmíru od NASA či remasterované filmy. Jako první však přišla na řadu právě Kubrickova 2001: Vesmírná odysea, která byla znovu zdigitalizována ze 70mm filmů. (3T)
- Natáčelo se od 29. prosince 1965 do 7. července 1966 ve Španělsku, Anglii a Utahu (USA). (Varan)
- Stálým poradcem filmového štábu byl americký kosmonaut Deke Stayton. (raininface)
- Film by nemohl být realizován bez pomoci americké agentury NASA. Jejím prostřednictvím filmaři navázali kontakt se 40 institucemi, zabývajícími se kosmickými lety. (raininface)
- Jeden z oblíbených filmů režiséra Sidneyho Lumeta. (Kmotr76)
- Ve francouzské verzi filmu je HAL (Douglas Rain) pojmenován jako „CARL“, francouzsky Cerveau Analytique de Recherche et de Liaison. Kamera však stále zabírá nápisy „HAL 9000“. (kenny.h)
- Americký filmový institut v roce 2008 zařadil snímek na první místo žebříčku nejlepších sci-fi filmů. (TheDude)
- V roce 1958 natočil Pavel Klušancev v tehdejším Sovětském svazu naučný dokumentární film Doroga k zvezdam (1958), který velmi realistickým způsobem zobrazuje budoucnost dobývání kosmu člověkem. V tomto dokumentu použil speciální efekty a postupy, které Stanley Kubrick o více než desetiletí později zkopíroval právě v tomto filmu. Některé záběry se zdají být doslovnými kopiemi původních scén z dokumentu. (_ksilt)
- Film byl už několikrát parodován v seriálu Simpsonovi (od r. 1989). Například ve 43. dílu (Cena lásky, 1991) se Homer Simpson coby opice opře o černý monolit a nakloní jej. Ve 24. epizodě 3. série s názvem Brácho, můžeš postrádat dva tácy? (1992) se Homer dotkne nebe, když dá Uvolňovač páteře 2000 naplno. V 15. epizodě 5. série s názvem Hrdinný kosmonaut Homer (1994) se Bartem vyhozená fixa změní – střihem přes osu – na satelit stanice Fox, jenž uhodí hvězdné dítě do hlavy. A ve 270. dílu má centrální procesor Ultradomu 3000, kterému propůjčil svůj hlas Pierce Brosnan, stejné sklony jako HAL 9000 (Douglas Rain). (smirdik)
- První vesmírné záběry lodí promítané na temné pozadí začal Kubrick natáčet už v roce 1964. (Epistemolog)
- Woody Allen prohlásil, že si v životě jen několikrát uvědomil, že je nějaký umělec lepší než on. Jeden z těch momentů byl právě při sledování tohoto snímku. (Vrata88)
- Během první předváděcí projekce odešlo z kina 241 diváků. (Vrata88)
- Arthur C. Clarke jednou řekl: "Pokud chápete 2001, selhali jsme. Chtěli jsme položit více otázek než poskytnout odpovědí." (Vrata88)
- Scéna podobná odpojení HALa (Douglas Rain) se objevila ve hře „Portal“, kde hlavní hrdinka odpojuje části GlaDOS. (DJDVD)
- Režisér Stanley Kubrick si dokázal opravdu pohrát i s těmi nejmenšími detaily. Příkladem je fakt, že se malá holčička nedivá přímo na kameru při videohovoru. Režisér si už tehdy uvědomil, že oba videovolající se musí dívat na obrazovku, a tak nemůžou mít zároveň oči zaměřené přesně na kameru. Dnes už je to zcela známé pro každého, kdo volá třeba přes Skype, ale tehdy by si divák něco takového představil jen těžko. (Attta)