Režie:
Fritz LangHudba:
Willy Schmidt-GentnerHrají:
Willy Fritsch, Gerda Maurus, Gustav von Wangenheim, Fritz Rasp, Karl Platen, Margarete Kupfer, Gerhard Dammann, Gustl Gstettenbaur, Tilla Durieux (více)Obsahy(1)
Profesor Manfeldt vědecky dokázal, že je možné dostat se na Měsíc, na kterém jsou ohromné zásoby zlata. Inženýr Helius (Willy Fritsch), který jediný souhlasí s jeho hypotézou, začne pracovat na projektu cesty spolu s přítelem Windeggerem (Gustav von Wangenheim) a mladou astronautkou Frídou (Gerda Maurus). (Hans.)
Videa (1)
Recenze (28)
Ten film ma 90. rokov, je nemy a trva vyse dve a pol hodiny. Takze ho samozrejme nebudem bezvyhradne odporucat. Ale je to velka pecka. Po vedeckej stranke je to teraz samozrejme uplne smiesne (dychatelny vzduch na mesiaci), ale po tej filmarskej je to dobova slast (najma start a pristavanie su mimoriadne posobive). Je epicke, zabavne, romanticke a s demonickym zaporakom ako z bondovky. Akurat temporytmus v "dialogovych" scenach trochu viazne. Lang mi moc nesedi, ale toto mi urobilo ohromnu radost. A je vidiet, kde sa inspirovali Kubrick s Nolanom. 9/10 ()
Nie, dĺžka milovníkom starých naivných sci-fi dobrodružstiev nemôže prekážať. Na našej obežnici objavili vedci zlato a naša nátura nám káže si ho ísť prevziať. Mesiac je predsa náš. Dobrodružstvo začína už na Zemi, nechýba kriminálna ani milostná zápletka. Lang je vtipný aj pri momentoch, ktoré ako fóriky sám zamýšľal, divák sa bude baviť nielen na veľmi vtipných porušovaniach všetkých možných fyzikálnych zákonov. Spočiatku komorný film sa postupom času stáva skutočným veľkofilmom, na aké sme boli pri Langovej nemeckej kariéry zvyknutí. Žena na Mesiaci je skvostne vypointovaná, dnes by sme asi povedali, že tvorcovia si záverom prichystali divákov na pokračovanie. ()
Nádherný, konzistentní film. Žádné pitomosti v zásadních parametrech letu, někdo to dobře spočítal poměrně dopodrobna. Zatímco Metropolis mě úplně ubil délkou a takřka absencí rozumného vyprávění, tenhle film mě tak nadchl, že mu odpustím leccos. Například ty skoro 3 hodiny, a v nich i zbytečně zdlouhavé a ukrutně pomalé scény. Na druhou stranu, natahovačky, třeba až infantilní scéna typu "starý profesor dává k myší díře díl své večeře, vyleze myš a asi půl minuty se krmí", mně nevadily. Scény typu "vrcholně nervozní inženýr čeká s telefonem na uchu v bytu souseda a nůžkami mu likviduje kytku" mě doslova bavily. Už jsem viděl spoustu čb seriozních scifíček i braku s tímto tématem, zejména z padesátých, a Frau im Mond je naprostá špička. Herectví většiny postav prima (oceňuji zejména přesvědčivost rozdílných povah). Doporučuji na potkání. ()
Není lehké hodnotit tenhle film. První půlka pro mě byla takovým utrpením, že jsem si z toho udělal seriál, který mi vydržel hrozně dlouho. Druhá půlka je pak největším dobrodružstvím němé éry. Ta naivní senzacechtivost je naprosto v pořádku. Nejvíc mě potěšily některé vizionářské nápady, kromě samotného tvaru rakety určitě i odpojení palivové nádrže během startu. Nejvíce mě rozesmály ty úchyty uvnitř lodi kvůli stavu beztíže, které připomínaly úchyty v tramvaji. Dal bych i z úcty tři, ale musím hvězdu strhnout za herecké výkony, které byly obskurní a to i na němý film. ()
Je skutečně těžké hodnotit 80 let starý němý sci-fi film, navíc téměř tříhodinový. Hlavně v prní půlce filmu, odehrávající se na Zemi, je místy hooodně zdlouhavý. Ale přesto se i tam najdou skvělé dramatické scény a dokonce i drobné vtípky. I přes malý počet titulků se daří Langovi, hlavně díky skvělým hercům, udržet dějovou linku srozumitelnou. Pak jsou zde samozřejmě pasáže s přípravou startu rakety, které působí na svou dobu úchvatně (letecké záběry, modely odpalovací rampy). Pár věcí je z dnešního pohledu směšných, ale to lze od tak starého snímku očekávat. Naopak překvapí některé "vizionářské" detaily (odhazování stupně rakety, chování vody ve stavu beztíže, ap.) Pobyt na Měsící je pak už čistá fantazie, ale zábavná a děj zde celkem odsýpá. Nechybí ani dramatické a dojemné scény. Přesto je délka filmu spíše na škodu a je možné, že později vzniklé zkrácené verze by mohly být, alespoň pro současného diváka, lépe koukatelné. ()
Galerie (21)
Zajímavosti (4)
- Film byl natočen na motivy stejnojmenného románu Thea von Harboua. (Hans.)
- Asistentem režie byl Wernher von Braun, konstruktér německých a později amerických raket. (sator)
- Ve třicátých letech dal Hitler příkaz ke zničení kopií a negativů, protože prý existovala podobnost mezi filmovou vesmírnou lodí a prototypem připravovaných raket. Naštěstí se zachovaly kopie v jiných zemích, a tak mohl filmový historik Enno Patalas na konci osmdesátých let film zrekonstruovat do původní podoby. (Locksley)
Reklama