VOD (1)
Série(3) / Epizody(25)
Obsahy(1)
Konec 19. století se v Americe nesl ve znamení velkých hospodářských změn. Mnozí nechutně zbohatli, jiní naopak přišli o veškerý majetek a propast mezi tradičně movitými rodinami a novodobými zbohatlíky se výrazně zvětšila. Příběh začíná v roce 1882, kdy se osiřelá dcera jižanského generála Marian Brooková přestěhuje do honosného newyorského domu ke svým staromódním tetám Agnes van Rhijnové a Adě Brookové. V doprovodu vzdělané Afroameričanky Peggy Scottové se nevědomky zaplete do společenského střetu mezi jednou ze svých tet a nehorázně bohatými sousedy, bezohledným železničním magnátem Georgem Russellem a jeho ambiciózní manželkou Berthou. Bude se Marian v tomto vzrušujícím světě na prahu moderní doby řídit zavedenými společenskými pravidly, nebo si prorazí svou vlastní cestu? (HBO Europe)
(více)Recenze uživatele TroiMae k tomuto seriálu (2)
Pozlacený věk (2022)
This is my kind of Succession ❤ Takový Sex ve městě před 150 lety. Cynthia Nixon included. Ženy, kostýmy… New York… ženy. Jedna dokonce píše sloupek. A nechybí ani gay pár. ()
Série 2 (2023) (S02)
Možná že The Gilded Age potká to, co Downton Abbey, telenovelizování, a ze Sexu ve městě před 150 lety zůstane jen to pozlátko. Druhá řada je stejná jako první, ale to je spíš na škodu. Opět hlavním dějovým obloukem je snaha o společenskou změna Berthy Russell (když nemůžete stoupat po zažitém společenském žebříčku, vytvořte nový), tentokrát otevřením Metropolitní opery. Ta je vedle Brooklynského mostu (o tom ještě později), jednou z reálií New Yorku, který je, podobně jako v Sexu ve městě, kulisou seriálu. Bohužel kulisou nutně papundeklovou (vypulírovanou ve studiu). Což platí i pro charaktery a osudy postav. Ty jsou jen ramínky na okázalé kostýmy, které, podobně jako v Sexu ve městě, si zaslouží přinejmenším jednu hvězdičku. Jejich osudy se ale podobají postavičkám v SimCity. Přestože se seriál dotýká historických, společenských a osobních ožehavých témat, jako by byl zapnutý bezpečností protokol ve startrekovském simulátoru. Po pár dílech zjistíte, že se nikomu nemůže doopravdy nic stát. Vše zlé se děje jiným, jindy, jinak, mimo záběr. Veškerá příkoří a nepohoda je většinou do konce toho samého dílu vyřešena! Na šťastný konec si stačí počkat nejdéle do druhého dílu. Nicméně jedním ze zvyků aktuálních dobových seriál (Julia), jsou historické postavy. V jednom díle poznáme poněkud nejapného Oscara Wilda, ale památečný je díl (a dějová linka), kde zjistíme, že brooklynský most postavila Emily Warren Roebling. Je to podobně překvapivé historické zjištění, jako když ve Watchmenech zjistíme minulost Tulsy… A přitom jsem feminista, který po tom mostě dokonce šel. Neméně překvapivé je (a seriál se toho v zásadě drží), že inženýrka samouk Roeblign doznala uznání již za svého života, během otevřením mostu, což je v historii netradiční. ()