Režie:
Richard LesterScénář:
George MacDonald FraserKamera:
Bernard LuticHudba:
Jean-Claude PetitHrají:
Michael York, Oliver Reed, Frank Finlay, C. Thomas Howell, Kim Cattrall, Geraldine Chaplin, Christopher Lee, Philippe Noiret, Richard Chamberlain (více)Obsahy(1)
Rok 1649 přinesl monarchii celé Evropy velké obtíže. V Anglii svrhly jednotky Olivera Cromwella krále Karla I., ve Francii nastoupil na trůn mladičký Ludvík XIV. Zemi však vládla jeho matka, královna Anna, a její milenec, nenasytný kardinál Mazarin. Společně dali uvěznit vévodu du Beaufort, vůdce lidové Frondy, a Francie se rozštěpila na znesvářené strany. Rodiny se rozpadly a přátelé se střetávali jako protivníci. Bývalí stateční mušketýři Athos, Porthos, Aramis a D´Artagnan už dávno nejsou spolu. Aramis je kněz a královnin zpovědník, Athos žije na svém panství s adoptovaným synem Raoulem, Porthos se výhodně oženil a je z něj bohatý muž, kterému ke štěstí chybí už jen šlechtický titul. a D´Artagnan je stále mušketýrem a velmi touží po povýšení na kapitána. Mazarin si nechá zavolat D´Artagnana a chce, aby pro něj společně se svými přáteli pracoval. Porthos souhlasí, ale Athos a Aramis nabídku odmítnou. Do Francie se vypraví dcera popravené Mylady de Winterové, Justina, aby našla čtyři muže odpovědné za smrt matky. Vyhledá kata, který vedl popravu její matky, a od něj se dozví jméno jednoho z nich, hraběte de la Fere. Katovi pak bez slitování setne hlavu a slibuje pomstu za smrt matky. Náhodou se seznámí s Raoulem, kterému svůj úmysl prozradí – netuší, že mluví s Athosovým synem. Ten pak otci a jeho přátelům její plán prozradí. Du Beaufort uprchne z vězení a D´Artagnan s Porthosem dostanou za úkol ho najít. Na cestě se setkají s Athosem a Aramisem, kteří du Beaufortovi pomohli uprchnout. Dojde k potyčce mezi Aramisem a D´Artagnanem, po které Aramis uraženě odjíždí a du Beaufort je volný. Mazarin je naštvaný a D´Artagnana s Porthosem propustí. Mezitím za Mazarinem přijede Justina de Winterová, aby mu prozradila Cromwellův plán: král Karel I. má být popraven. To se nelíbí jeho sestře, královně Anně, a tak povolá D´Artagnana, Athose, Porthose a Raula, aby krále zachránili... (TV Prima)
(více)Recenze (47)
S pôvodnými Troma mušketiermi sa to síce nedá porovnávať, ale ak si sadneme k televízoru s týmto vedomím, apoň trošku sa zabavíme. Traja mušketieri z roku 1973, resp. 1974 boli plný sviežosti a vtipu a o niečo podobné sa pokúša Lester i po 16 rokov, ale v mnohých prípadoch sa mu to už nedarí. A do tretice jedno porovnanie; Pôvodní Mušketieri obsahovali niekoľko pre mňa nezabudnuteľných momentov, no Návrat mušketierov neobsahuje takýto moment ani jeden. ()
Pozitivum je, že se vypráví sice o mušketýrech, ale zároveň o starých unavených vojácích. Díky tomu, že se skutečně po dvaceti letech točilo, oni tak taky vypadají. Celá čtveřice je věkem poznamenaná a tak to do sebe zapadá. Ovšem asi taky díky tomu je celá ta komediální stránka věci, která se tak povedla v prvních dvou dílech, spíše trapnou fraškou. No nevadí, kdo si ten zážitek mušketýrů chtěl nastavit o další díl, ten se dočkal. Ale už to je opravdu jen okoralý dezert. Navíc tu není ten brilantní starý dabing, který film zvedl minimálně o třicent procent výš. Takže 60%. ()
Myslím, že kúzlo starších predchodcov sa ako tak podarilo zachovať, problémom je tentokrát príbeh. Návrat mušketierov je klasický revenge film, kde však necítiť tú naliehavosť a navyše je to celé v opačnom garde, takže nedržíme palce vykonávateľovi pomsty, ale "obetiam". V iných filmoch sa sieť okolo obete postupne sťahuje, respektíve pomstiteľ nachádza svoju obeť až na konci, tu je to ako na húpačke, Cattrallka si s mušketiermi zašermuje, potom odíde, potom sa zase stretnú a tak ďalej. Vzniká tak ľahká komédia, ktorá s témou pomstou nejde akosi dokopy. Film k raňajkám, na poobedňajšiu pohodu v obývačke pred telkou to už nestačí. ()
Kdo ví, jak by film dopadl, kdyby nezemřel při natáčení Planchet. Film se snaží být příliš komediální. Chybí v něm to, co bylo v původních dvou filmech. Ač se sejdou opět všichni čtyří mušketýří, tak scénaristé v něčem dost odbočili podle předlohy. Ale děkuju za tento film. Přec tam zůstalo kus duše pana Dumase. Dodnes vzpomínám na scény, kdy se stará čtyřka rozkmotří na dva tábory a zase se sejdou. Mazarin je perfektní. I když ze syna mylady udělali dceru, i když sympatickou a do filmu se hodící, tak film má pořát své kouzlo. Ale plný počet hvězdiček, bohužel nemůžu dát, i když bych si to moc moc přál. Doufal jsem, že Lester zpracuje ještě poslední knihy o panu DArtagnanu a to, jak to bylo dál se synem Athose, jak to bylo o muži v masce ..., chtěl jsem opět vidět Yorka, mojeho nejmilejšího Athose v podání Reeda... Snad pro "méně povedené " pokračování, snad pro odbočku ve scénáři, už pokračovíní nebylo a ani nebude. Možná je to dobře. Kdo ví. ()
Jako tradičně, prostě není moudré dělat tyhle pokračování... Zvláštěn po x letech. Ale u toho snímku jsem se stále bavil. Tvůrci se pokusuli navázat ve stejném duchu, jako původní film z roku 1973. A celkem se jim to daří. Umění udržet celkovou sestavu je pozoruhodné. K tomu přibyla kráska v podobě K. Cattrall. Říkám zbytečné, ale nebylo to špatné! ()
Galerie (26)
Zajímavosti (2)
- Během natáčení zemřel herec Roy Kinnear po pádu z koně. (HappySmile)
Reklama