Režie:
Richard LesterScénář:
George MacDonald FraserKamera:
Bernard LuticHudba:
Jean-Claude PetitHrají:
Michael York, Oliver Reed, Frank Finlay, C. Thomas Howell, Kim Cattrall, Geraldine Chaplin, Christopher Lee, Philippe Noiret, Richard Chamberlain (více)Obsahy(1)
Rok 1649 přinesl monarchii celé Evropy velké obtíže. V Anglii svrhly jednotky Olivera Cromwella krále Karla I., ve Francii nastoupil na trůn mladičký Ludvík XIV. Zemi však vládla jeho matka, královna Anna, a její milenec, nenasytný kardinál Mazarin. Společně dali uvěznit vévodu du Beaufort, vůdce lidové Frondy, a Francie se rozštěpila na znesvářené strany. Rodiny se rozpadly a přátelé se střetávali jako protivníci. Bývalí stateční mušketýři Athos, Porthos, Aramis a D´Artagnan už dávno nejsou spolu. Aramis je kněz a královnin zpovědník, Athos žije na svém panství s adoptovaným synem Raoulem, Porthos se výhodně oženil a je z něj bohatý muž, kterému ke štěstí chybí už jen šlechtický titul. a D´Artagnan je stále mušketýrem a velmi touží po povýšení na kapitána. Mazarin si nechá zavolat D´Artagnana a chce, aby pro něj společně se svými přáteli pracoval. Porthos souhlasí, ale Athos a Aramis nabídku odmítnou. Do Francie se vypraví dcera popravené Mylady de Winterové, Justina, aby našla čtyři muže odpovědné za smrt matky. Vyhledá kata, který vedl popravu její matky, a od něj se dozví jméno jednoho z nich, hraběte de la Fere. Katovi pak bez slitování setne hlavu a slibuje pomstu za smrt matky. Náhodou se seznámí s Raoulem, kterému svůj úmysl prozradí – netuší, že mluví s Athosovým synem. Ten pak otci a jeho přátelům její plán prozradí. Du Beaufort uprchne z vězení a D´Artagnan s Porthosem dostanou za úkol ho najít. Na cestě se setkají s Athosem a Aramisem, kteří du Beaufortovi pomohli uprchnout. Dojde k potyčce mezi Aramisem a D´Artagnanem, po které Aramis uraženě odjíždí a du Beaufort je volný. Mazarin je naštvaný a D´Artagnana s Porthosem propustí. Mezitím za Mazarinem přijede Justina de Winterová, aby mu prozradila Cromwellův plán: král Karel I. má být popraven. To se nelíbí jeho sestře, královně Anně, a tak povolá D´Artagnana, Athose, Porthose a Raula, aby krále zachránili... (TV Prima)
(více)Recenze (47)
Podľa mňa to je na priemernej úrovni dvojky. Je tu síce viac humoru, ale celkovo pôsobí film tak nejak dýchavične. Holt to tí starí dedkovia už nezvládajú. Ale zase je pekné, že sa tu objavili skoro všetci. Najviac ma ale bavila kráska Kim Cattrallová, až mi bolo ľúto, že hrá mrchu, ktorá musí zomrieť. 5/10. ()
Po excelentních dvou dílech je toto naprostým zklamáním. Prostě nic se mi už tak nelíbilo jako v prvních dvou dílech. Hlavní padouch je nudný. Musím také dodat, že se mi nelíbíla ani moc literární předloha A. Dumase (ne, že by se jí tento příběh nějak držel). Jediné, co jí trochu oživilo byla poněkud dramatická linie, která postavila bývale kamarády (bohužel jen dočasně) proti sobě. Větší potenciál by byl rozvíjet příběh, sice plný ideálů, ale nejasný v tom, se kterým ideálem (se kterými z postav) se člověk ztotožní. Dumas byl mistr svého oboru, ale myslím, že napsal lepší díla než Tři mušketýři po dvaceti letech. S ohledem na podle mě ne moc zdařilou předlohu se mi snad ani tento film nijak líbit nemohl. Přesto, jak už jsem napsal, tento film postrádá své kouzlo i v jiných ohledech. Např. vtip mi už nepřipadá tak pěkně nenásilně zasazen do děje a je přehnaný (i když pořád lepší než dnešní sexuální a fekální trapčení). Zobrazování d'Artanana jako senilního debila (na začátku tak na mě docela působil), který je akorát pro posměch se mi taky nezná nijak vhodné. To co udělali z Rocheforta je naprostý děs. Syn Milady prošel ve scénaři změnou pohlaví a výsledkem byl naprosto nezajímavý padouch. V porovnání s prvními dvěma díly je to pomalu na odpad. Ale v porovnání s ostatní tvorbou z těch, kde tři mušketýři vystupovali, je to ještě dobrý film. Takže mi nakonec vychází dvě hvězdičky. ()
Mne sa aj pokračovanie vynikajúcich troch mušketierov páčilo. Sú už síce o niečo starší a tučnejší, ale to na dobrodružnosti ich putovaní nič nezmenilo. Spočiatku síce stoja na rôznych stranách barikády, ale spoločný nepriateľ a záchrana kráľa z rúk zradného kardinála spoja silnú štvorku opäť dokopy. Keď sa k tomu pridruží snaha získať postavenie, majetok, zažiť dobrodružstvo alebo postup v cirkevnej hierarchii, hrdinov veru nič len tak nezastaví. Príbeh po neúspechu s polapením nepriateľa kráľovského dvora zavedie hrdinov do Anglicka, kde si takmer chlipnú vína zmiešaného s krvou z hlavy urodzenej; potom putujú zase späť a túžba po dobrom portskom (až výbušne dobrom) im zachráni život, na lodi prepravujúcej ich späť do Francie, o ktorý ich chce neustále pripraviť krásna blondínka, aby tak dokonala pomstu za zabitie vlastnej matky. Zradný kardinál unesie mladého kráľa, mušketieri však využijú prítomnosť Cyrana z Bergeracu, práve sa chystajúceho letieť na Mesiac a s pomocou jeho cestovného prostriedku sa dostanú na hrubostenný, dobre pevnený a vodnou priekopou opevnený hrad. Na príbehu som sa zabavil a potešil, aj keď úplne dokonalý návrat ku koreňom sa pánovi Lesterovi nepodaril. ()
Pozitivum je, že se vypráví sice o mušketýrech, ale zároveň o starých unavených vojácích. Díky tomu, že se skutečně po dvaceti letech točilo, oni tak taky vypadají. Celá čtveřice je věkem poznamenaná a tak to do sebe zapadá. Ovšem asi taky díky tomu je celá ta komediální stránka věci, která se tak povedla v prvních dvou dílech, spíše trapnou fraškou. No nevadí, kdo si ten zážitek mušketýrů chtěl nastavit o další díl, ten se dočkal. Ale už to je opravdu jen okoralý dezert. Navíc tu není ten brilantní starý dabing, který film zvedl minimálně o třicent procent výš. Takže 60%. ()
Vyčichlost nových příhod mušketýrů, kteří byli čtyři a teď už je vlastně jen jeden, protože mimo d´Artagnana se hrdinové už vzdálili mušketýrskému životu, nemůže mít na svědomí jen těch dvacet let. To spíš slabý scénář a vyprchavší kouzlo dávného dobrudružství, které už nemůže být stejné jako tenkrát. Snaha zašmodrchat zápletku změnou pohlaví miladina potomka vychází přes nesporný půvab a kouzlo Kim Catrall naprázdno, záhadně obživnuvší Rochefort se nám z prohnaného mizery změnil v ufňukaného chudáka, nad Noiretem, jenž se svým upřímným kokršpanělím očím pokouší dodat intrikánský lesk, člověk kroutí hlavou, a scéna s anglickým králem dělá dojem nepovedené komedie namísto dramatu. Pár okamžiků, z nichž na nás dýchne vůně toho, co bývalo (jako první scéna s Aramisem), nezaplaší smutek nad tím, že léta běží a lepší už to nebude. ()
Galerie (26)
Zajímavosti (2)
- Během natáčení zemřel herec Roy Kinnear po pádu z koně. (HappySmile)
Reklama