Scénář:
Arnold SchulmanKamera:
Robert SurteesHudba:
Franz WaxmanHrají:
Glenn Ford, Maria Schell, Anne Baxter, Arthur O'Connell, Russ Tamblyn, Mercedes McCambridge, Vic Morrow, Robert Keith, Charles McGraw, Harry Morgan (více)Obsahy(1)
Píše se 22. duben 1889: novým osadníkům budou volně přenechána velká území Oklahomského indiánského teritoria. Na Západ se proto vydává i Yancey Cravet (Glenn Ford), jeho bývalá přítelkyně Dixie (Anne Baxter) mu ale uzme vysněný díl země před nosem. Yancey tak překvapí svoji mladou ženu Sabru (Maria Schell) rozhodnutím pokračovat ve vedení novin nešťastně zahynuvšího přítele Sama Peglera... Podle bestselleru Edny Ferber. (Pohrobek)
(více)Recenze (14)
Rozsáhlá výpověď o životě rodiny při osidlování Oklahomy, při nálezu ropy i postupu do sfér politiky nabízí místy zajímavý pohled na dění, ale bohužel se často nevyhne přílišné roztahanosti, knižní předloha v pozadí je cítit. Nečekejte klasický western, je to spíše sága jedné generace při osidlování Západu. ()
Oscar 2 nominace: Výprava, Zvuk ()
Podle knihy spisovatelky, která napsala i předlohu Stevensova Obra. Podobností je tu celá řada. Film vlastně končí tam, kde Obr začíná. Pojednává o problémech jednoho manželství, při čemž Glenn Ford s Marií Schell docela evokují pár Hudson + Taylor. Snímek je dostatečně epicky široký i výpravný. Vytryskne tu ropa. A protirasistické ideály se dostávají do popředí ještě častěji. Vlastně se tu vyskytnou i tři ztracenci - ne úplně nepodobni Deanově postavě z Obra. Jinak film přes svoji délku příjemně plyne a například scény hromadného závodu spřežení o co nejlepší pozemky mají něco do sebe - zajímavě spjatá komika (velocipedy), drama (nehody) i tragédie (Peglerovo přejetí). Anthony Mann se se svým oblíbeným westernovým žánrem rozloučil vskutku důstojně. ()
Očekával jsem western, lehký zábavný film. Místo něj jsem shlédl volně plynoucí 2 a půl hodinové drama o dobývání Oklahomy, příběh vzniku a rozvoje státu a zároveň psychologický příběh jednoho manželství výjimečného pionýra, novináře a dobrodruha Yanceyho Craveta a jeho konvenčnější ženy Sabry. Ještě, že mezí vším tím budovatelským eposem bylo plno napínavých momentů - závod o vyclaimování nové půdy v právě otevřené Oklahomě, řešení rasových otázek právem pušky, nález ropy i otázky cti na pozadí postupného rozpadu manželství. Jedině Glenn Ford v hlavní roli dodává filmu patřičnou šťávu, akci a napětí. Navíc jde jen o remake tří oscarového filmu Cimarron z roku 1931 - i když i tento fim Anthonyho Manna obdržel 2 nominace na Oscara. Trailer: http://www.reelz.com/trailer-clips/13875/cimarron-trailer/ ()
Glenn Ford je zárukou určité kvality. Anthony Mann na postu režiséra rovněž, tudíž ze Cimarronu nemohl vzniknout vyložený průšvih. Nejedná se sice o film, který bych si s chutí pustil znovu, čemuž však napomáhá i výrazná stopáž, ale přesto jde o zajímavý příspěvek do žánru westernového dramatu. ()
Velmi obsáhlé vyprávění o obsazování půdy a života na ní ve státě Oklahoma. Hlavní hrdina plný ideálů a chrabré odvahy se neváhá postavit proti každému, kdo poslapava práva druhých, být by to byl jeho přítel.. ()
Žánr historického budovatelského (nenapadá mě jiné spojení pro vylíčení vzniku amerického městečka v Oklahomě) eposu podaný s nezvyklou kritičností k americkému rasismu i antisemitismu, ve srovnání s Gigantem má film šmrnc a skutečnou dramatičnost, i když závěr dělá z hlavní postavy to, čím určitě celý život nechtěla být. ()
Westerny jsou obvykle filmy sevřené kolem jediné hlavní historky, ústředního motivu. Cimarron je proto spíš výpravné drama sledující historii jednoho manželství a jednoho státu USA. A to nezvykle otevřeně. Manželské problémy - od prvotní bezbřehé lásky po postupné procitání a uvědomění si, že oni dva k sobě přes všechnu lásku nepasují - jsou pojmenovány a popsány naprosto reálně. Nebýt historických kulis, mohl by to být příběh mnohých současných manželství. I historie Oklahomy - pojatá od divokých začátků až po ustavení civilizované společnosti pořádající večírky - otevřeně přiznává temné kapitoly - lynčování indiánů, Židů, nemorální obchody atd. ____ Film je chvilkami až ironický, když prostřihává komediální momenty s otřesnými (například v závodu o půdu, kde lidé umírají pod koly vozů, jsou zároveň komické záběry na pár jedoucí autem prérií, poprava indiána střídaná s porodem, kdy se rodička i porodní bába smějou na celé kolo, protože se na uklidnění pořádně zlískaly whisky). ____ Jenomže příběh státu i manželského páru popsaný v průběhu několika desetiletí je přece jen chvílemi zdlouhavý a nabízí příliš mnoho motivů. Navíc ještě hlavní hrdina, představený zde coby skutečný pionýr a průkopník, na mě spíš působil dojmem chlapíka, který se vždy pro něco nadchne, aby to za krátký čas vyměnil za něco jiného. Ať už je to žena, farmaření, noviny, politická kariéra nebo revoluce na Kubě. ____ V tomhle ohledu, v rozporu se závěrem filmu, si já myslím, že skutečným pionýrem byla opravdu jeho žena, která vytrvala a po léta budovala to, co její sice okouzlující ale i nespolehlivý manžel začal a opustil. /15. 7. 14./ ()
Podobný snímek jako jeho předchůdce z roku 1931, kdy rozdíl je hlavně v obsazení a barvě. Je to stejně zaměřeno na postavy a jejich vývoj, ale vývoj takový, který mi na Divokém západu nepřijde dostatečně zajímavý, respektive ne tak hezky spojený s prostředím. Já vím, že to primárně není western, ale stejně... ()
No konecne tu nevidim komentar Karla Chrochta ani Radka. Reziser Anthony Mann /T-men 1947, The Furie a Winchester´73 -oba 1950/ natocil genialny western nielen o obsadzovani US Oklahomy, ale aj o rope a problemoch v rodine. Perfektne dialogy, ktore prakticky nemaju chybu, k tomu vyborny Glenn Ford /Plna Kapsa Zazraku/ taha suverenne film dopredu, zenske na urovni, ale stale vela hercov nepoznam, tudiz to musim dohnat. A nie je to posledny film Anthony Manna, este po tomto natocil Cid a uplne jeho poslednym filmom bol Hrdinove z telemarku. Kazdopadne pre mna genialna podivana, ktora je zase v uzadi. Hlavna vec, ze vpredu su dementalne picoidy ako vsetky 3 Tchory, Kapitan Banglades ci jaxa ta krajina vlastne volala a ta retardovana ultrapicovina Chappie. 100 % ()
SKIMMEROOT!!! Velká výprava, velcí herci, velký film. Film který začne jako klasické dobývání západu aby nakonec skončil jako smutné drama. Mann umí. ()
Nebylo to špatné, jen dost dlouhé a místy se to zbytečně táhlo. V paměti mi určitě zůstane drsný závod o pozemky. ()
Film nese jistou velikost, protože nastiňuje přerod jedné doby do jiné a tím se řadí do tzv. epického westernu. Na druhou stranu bývá občas dějově zkratkovitý, protože se snaží pojmout mnoho, což narušuje diváckou imerzi - namísto toho, abych s dílem "splynul", tak řeším proč to či ono skřípe. V popředí toho všeho je totiž vztah manželského páru, který se v úvodu vezme a odjede se ucházet v závodu o území v Oklahomě spolu s dalšími stovkami osadníků. Ta scéna začne asi ve 30 minutě filmu a je šílená. V jiných momentech ve mně ten film ale vzbuzoval frustraci. Na vině je postava manželky, kterou považuji za jednu z nejotravnějších žen, které jsem kdy ve filmu viděl (konkurovat může třeba protagonistce z filmu Jih proti Severu nebo Bridget Johnesové). Jak jsem říkal - film je trochu zkratkovitý, protože se snaží pojmout mnoho, ale nic z toho pořádně, což dospělo k tomu, že mě film emocionálně minul. "Srdíčko" filmu má tkvět ve vztahu onoho manželského páru dvou hlavních protagonistů. Jejich vztah totiž není bez chyb a film se tak chvílemi stává vztahovým dramatem. Vztahové drama však nemůže být příliš zkratkovité, protože tam záleží na množství drobných nuancí. Kupříkladu: Vzhledem k tomu, jaká manželka je (afektovaná, slabošská, hysterická píča, která se z obav nebo dojetí snadno rozpláče) jsem nechápal, proč by si jí protagonista bral. Co na ní viděl? Proč by s ní chtěl založit rodinu? Divák si může říci, že nad tím moc nepřemýšlel, že se prostě vždycky pro něco nadchl (k čemuž dává scénář řadu oprávnění) a v tomto případě se prostě nadchnul pro ženu. Později ale od rodiny utíká do války (2x), protože vedle té afektované píči nemůže dlouho žít. Film to však vykresluje tím způsobem, že protagonista je pionýr a dobrodruh - a takovým vždy ne zcela rozumět - i tím, že svou ženu vlastně vždycky miloval - jen ho něco táhlo i jinam. Mně scénář nedal mnoho odpovědí na to, proč ji protagonista miluje. Naopak mi dal mnoho odpovědí na to, proč by ji milovat neměl a proč od ní utíká. Následně však scénář tyto odpovědi opět neguje tím, že ji vždy miloval a že mu dala mnoho... Jako vztahové drama to na mě tedy nefunguje. Nefunguje ono citové jádro filmu, protože film není sám k sobě upřímný. Do kontrastu k vztahové linii tohoto filmu musím dát to, když protagonista jiného, o dva roky staršího, westernu, Big Country, řekne své snoubence, že se k sobě nehodí a opustí ji. ()
Výpravný pionýrský film starého Hollywoodu s optimistickým Glennem Fordem. ()
Reklama