Režie:
Anthony MannKamera:
Robert KraskerHudba:
Dimitri TiomkinHrají:
Sophia Loren, Stephen Boyd, Alec Guinness, James Mason, Christopher Plummer, Anthony Quayle, John Ireland, Omar Sharif, Mel Ferrer, Finlay Currie, Andrew Keir (více)Obsahy(1)
Osud říše se naplní ve chvíli, kdy v ní lidé přestanou věřit. Příběh touhy po moci, která vedla k zániku mocného impéria... Jedna z nejvýznamnějších historických otázek zní, jak mohlo dojít k pádu římské říše. Nebyla to však jediná událost, která vedla k zániku mocného impéria. Byl to proces pozvolného rozpadu trvající déle než tři sta let. Téměř tříhodinový velkolepý snímek Pád říše římské zachycuje impérium na pokraji rozpadu. Scenáristé volně čerpali z klasického díla "Úpadek a pád říše římské" z pera anglického spisovatele Edwarda Gibbona. Děj začíná za vlády císaře Marca Aurelia, kdy se začínají projevovat první závažné problémy. Na hranicích říše čelí nájezdu divokých kmenů a vedle vnějších ohrožení se objevují také první známky rozkladu uvnitř státu. Diplomat Marcus Aurelius zamýšlí, že svým nástupcem učiní oddaného válečníka Livia na úkor vlastního syna Commoda. Spravedlivý Livius pro něj představuje příslib, že nad celou říší zavládne mír. Zákulisní intriky ale vyvrcholí ve velezradu a vraždu Marca Aurelia. Novým římským císařem se stává Commodus, který nastolí brutální tyranii a nejmocnější říše světa se začne hroutit. Rozpor v pojetí vlády mírotvorného otce a tyranského syna představuje hlavní dějovou linii, ve vedlejší pak můžeme sledovat milostný příběh Livia a krásné Lucilly... Pád říše římské představuje jeden z posledních epických velkofilmů, jejichž hollywoodská éra vyvrcholila na přelomu 50. a 60. let. Tehdejší konkurenční projekt představovala například Kleopatra (1963). Produkční náklady na tyto historické eposy ale byly tak vysoké, že se nemohly vrátit z distribuce v kinech a uvrhla hollywoodská studia do finanční krize. Přesto dodnes uchvátí velkolepou výpravou, kostýmy a hvězdným hereckým obsazením. V hlavních rolích zazářili Stephen Boyd jako Livius, Christopher Plummer jako Commudus, Alec Guinness jako Marcus Aurelius a Sophia Lorenová jako Lucilla. (Česká televize)
(více)Videa (1)
Recenze (93)
Výpravná podívaná bez triků a kouzel a bohužel i bez historické věrohodnosti. 1) Snímek jsem v dávných dobách viděl v pražském kinu Alfa na Václavském náměstí a dodnes si pamatuji, jak mě oslnil. Obrovské masové scény překonala v mých očích jen konkurenční Kleopatra (zvláště její příjezd do Říma). Pád však nabídl tehdy nevídaný závod dvojkolek a srdcervoucí závěrečnou dražbu funkcí. Odcházel jsem oslněn americkou kinematografií. Bylo mi 15 nebo 16 let._____ 2) Velkorysé (a také drahé) masové scény jsou působivé i dnes. Jednoduchý a nekomplikovaný děj v interiérech je naproti tomu těžkopádně nudný - zejména v první polovině filmu._____ 3) Dílo obsahuje množství chyb, často velmi bizarních. Věku 34letého (1963) Kanaďana Christophera Plummera se skutečný Commodus po 12 letech své vlády nedožil. Timonides nosí křesťanský kříž, což je zřejmý ahistorický nonsens. Okolnosti Aureliovy smrti jsou nejasné, ale nejspíš vůbec nebyl zavražděn. Postava Lívia je patrně zcela vymyšlená._____ 4) To jsou ale jen detaily. Více mě irituje používaná terminologie a uvažování 20. století. Lehce archaická vázaná řeč mi ale nevadí, je rozhodně lepší, než mluva současných teenagerů._____ 5) Filmy z antiky raději sleduji v českém dabingu než ve zcela nepatřičné angličtině. Ovšem oslovení Můj pane Césare mě bude strašit i ve spánku._____ 6) Ani ocenění hudby na festivalech nechápu. Mně přišla jako z laciného melodramatu._____ 7) Výstižný koment: sportovec**, OwenBobby**. ()
Pro mě nádherný historický film. Všechny světové hvězdy, které si zde zahrály byly vynikající a hlavně byly tehdy tak mladé a tolik slavné. Dnešní generace už je zná (pokud žijí) jenom jako seniory,kteří buď opustily prkna slávy nebo berou drobné roličky v nepříliš kvalitních filmech. Ale !!! Kdo si libuje v římských dějinách, kdo zná něco z dějin Říma, pro toho to musí být příjemný zážitek. Doporučuji. ()
Tak už vieme, kde sa objavila predloha skvelého Gladiátora, ale „pôvodná“ verzia, z ktorej Ridley Scott asi čerpal, je omnoho suchšia, nevýrazná, bez tej krásnej zimmrovskej hudby, so slabšími hercami i dejom, len tá Sophia Loren vyzerá dobre. Ale tri hodiny na snímok tejto kvality je strašne veľa. Aj v porovnaní s podobnými historickými filmami tej doby vôbec neobstojí. Inak je to historická fikcia, kde nie je skoro nič pravdivého okrem toho, že Marcus Aurelius i Commodus naozaj existovali. ()
Tri hodiny umierania! Asi hodinu a pol umiera cisár, dvadsať minút umierajú vojaci a umierajúci diváci počas celej projekcie si želajú, aby umrela neznesiteľne otravná Lorenka. Dokonca i v názve je zakomponované umieranie ríše. Pustiť toto nejakému dôchodcovi s vedomím, čo bude nasledovať, sa dá kľudne klasifikovať ako pokus o vraždu! ()
Neskutečné zklamání. Sice je to Super Technirama 70, ale to samo o sobě prostě nestačí. Výprava je boží, téma vlády Marca Aurelia a Commoda, tedy 16. a 17. císaře římské říše, je velmi atraktivní. Ale herecky je film úplně mimo, jeden z nejhorších výkonů předvádí Lorenka, která i vypadá jak z jiného filmu ze součastnosti. Frašku pak dokonává ochotnický výstup Omara Sharifa... a tempo je úplně zpomalené. Škoda mluvit o parodii na Ballomara. Celkově jsem ráda, že se téže látky chopil po 40 letech Ridley Scott a dopřál nám díky Gladiátorovi zapomenout na tento historický omyl. ()
Galerie (72)
Zajímavosti (26)
- Anthony Mann o vývoji scenára: "Písanie scenára nám trvalo viac ako jeden rok. Keď sme písali, nemali sme na mysli umelcov, ale chceli sme vytvoriť postavy s nezabudnuteľnými scénami, ktoré mali prilákať umelcov kalibru Guinness, aby ich chceli hrať." (Arsenal83)
- Film bol zámerne zamýšľaný jeho autormi ako propaganda v prospech zákona o prisťahovalectve a národnosti z roku 1965, ktorý sa John F. Kennedy a Lyndon B. Johnson snažili presadiť cez Kongres. (Arsenal83)
- Časti kulís z tohto filmu boli znovu použité vo filme Cestou na fórum se stala divná věc (1966). (Arsenal83)
Reklama