Režie:
Mike NicholsScénář:
Buck HenryKamera:
David WatkinHrají:
Alan Arkin, Martin Balsam, Richard Benjamin, Art Garfunkel, Jack Gilford, Buck Henry, Bob Newhart, Anthony Perkins, Paula Prentiss, Martin Sheen, Jon Voight (více)Obsahy(2)
Dokud nebudeš ležet bradou vzhůru, musíš bojovat! ... Kapitán John Yossarian je bombometčíkem u 256. letecké eskadry americké armády umístěné na základně u Itálie, která odtud pomáhá při osvobozování Evropy od fašismu. Vlastně měl už být dávno doma, protože vojenským zákonem nařízený limit třiceti misí dávno překročil. Jeho velící důstojník, cynický plukovník Cathcart má však nedostatek pilotů, a tak počet povinných letů neustále zvyšuje, aby žádný z nich nemohl z letky odejít. Yossarian se proto snaží přimět doktora, aby jej z další služby osvobodil kvůli špatnému psychickému stavu a vydává se za cvoka. V cestě mu však stoji „maličkost“. Podle Hlavy 22 musí na své bláznovství upozornit blázen samotný, podle stejné směrnice je takový člověk v pořádku, protože blázen si nepřipouští, že je blázen. A tak je Yossarian lapen v absurdní válečné mašinerii, jež nikoho dobrovolně nepustí, dokud jej nesemele na prach… Film, který natočil legendární režisér Mike Nichols vznikl podle stejnojmenného, úspěšného románu spisovatele Josepha Hellera. Přesvědčivě vypráví o nesmyslnosti válčení a tuposti těch, kteří cynicky nasazují cizí životy pro vlastní cíle. Dodnes patří mezi nejlepší a nejpůsobivější protiválečné filmy. Hlavní postavu Johna Yossariana vytvořil Alan Arkin, jeho nadřízeného, Cathcarta představuje Martin Balsam. Legendární režisér a herec Orson Welles ztvárnil úlohu generála Dreedlea, známý člen popového dua Simon a Garfunkel, zpěvák Art Garfunkel hraje kapitána Natelyho. (Česká televize)
(více)Videa (1)
Recenze (339)
možno mierne podceňujúce a prísne hodnotenie, ale vychádza jedine z dobrej znalosti a obľúbenosti knižnej predlohy - na druhej strane musím čestne vyhlásiť, že sfimovať CATCH XXII je/bol podľa mňa údel ťažší, než na plátno preniesť Tolkienovu trilógiu - aj keď sa v tomto prípade jedná len o jednu knihu, tiež sa odohráva na vymyslenom ostrove a zaľudnená je nemalým počtom postáv, postavičiek a figúrok . . . i napriek tomu veľmi silné tri hviezdičky nielen za odvahu, ale aj za to, že risk sa v tomto prípade z väčšej miery stal ziskom - lepšie asi adaptácia Hellerovej knihy dopadnúť nemohla, milovník dlhých záberov, jednozáberoviek a minimalistického herectva a nemilovník detailov (dajú sa spočítať na prstoch jednej ruky) Nichols síce nevytvoril ani zďaleka svoj najlepší kúsok, ale vytrieskal z toho čo najviac - a na viacerých miestach je vidno, že trieskal naozaj mohutne, kniha bola síce vtipnejšia a viac vystihovala bizarnú atmosféru vojny a absurdné epizódky boli akési . . . absurdnejšie (azda až na bičovanie odpadnutého koňa vo vyľudnenom nočnom meste), ale inak kvalitný a nesmierne precízny film s výbornými hereckými výkonmi (môj osobný miláčik - Orson Welles); ()
Z knihy som mal veľmi dobrý pocit, pretože v mnohom trafila klinec po hlavičke. Film už tak skvelý nebol a napriek mnohým pamätným múdrostiam a srandičkám, to nemalo náboj, bolo to dosť chaotické. Síce film o absurdnostiach s napríklad takým Orsonom Wellesom, ktorý si zaradil do svojej zbierky ďalší z takýchto filmov, ale filmu chýbala iskra. Treba počúvať najmä dialógy, lebo sú aj na dnešnú dobu veľmi trefné a nepoodhaľujú iba vojnu, ale aj dnešný svet ako taký. Niekedy som mal z toho pocit, akoby to bol predchodca filmov Horúce strely, inokedy akoby som pozeral M.A.S.H., ale bolo to samozrejme aj svojské. Miestami ma to dosť nudilo, čo bola chyba. Pamätám si ako spolužiak na strednej škole protestoval pred parlamentom niekoľko dní proti poslaneckej imunite, stanoval tam a čítal Hlavu XXII, lebo sme ju vtedy mali ako povinné čítanie. Kniha samotná bola veľmi veľká na mňa vtedy, dnes sa mi však zdalo, že film bol úplne o inom a o dosť skrátený, preto odporúčam najprv knihu a potom film, aby ste z toho nemali ešte väčší zmätok, lebo by sa vám tento starší film nemusel vôbec páčiť. Treba uznať, že som sa zabavil, ale nebolo to nijako extra. ()
Hlava 22. Vojenský postulát zformulovaný tak absurdně jako něco, co si za zvlášť trudného večera vymyslel Franz Kafka. Inu, ani Hellerova předloha mě bůhvíjak nedostala, ale film mě vyloženě zklamal. Kniha je napsaná jako soubor portrétů roztodivných osobností, které potkává kapitán Yossarian a které mají společné jen to, že se žádný nehodí pro armádu. Film ji zadaptoval epizodicky (a s dechberoucím obsazením, to tedy ano), ale Yossarian má svůj vlastní lineární příběh, takže se v epizodách těch ostatních často vůbec nevyskytuje a vyznívá díky té neúčasti trochu jako sobec, kterého celý film nezajímá nic víc než vlastní propuštění, padni komu padni. Asi by to chtělo víc nadsázky a méně ušlechtilé snahy odsoudit válku, protože dojem je pak stejně neslaný nemastný jako po poslední epizodě MASHe "Sbohem a amen", kde najednou utichla odbojná legrace a na poslední chvíli se začaly řešit vážné věci. 60% ()
Na motivy příběhu Josepha Hellera. CITÁT - Všichni říkají, že jsem blázen.......... HLAVA 22 : Kdokoliv chce zneschopnit ze služby, už není blázen. Tak že mu nemůžu zakázat létat. Tenhle humor mi HLAVA nebere. Moc jsem se nezasmál. Pokud to mám porovnat z filmem M.A.S.H. tak toto je ubohost a M.A.S.H. je unikát. CITÁT - Jsem kapitán Major.......... ()
Tento protiválečný snímek natočený dle románu Josepha Hellera ukazuje a dokazuje, že válčení je věc naprosto stupidní. A navíc..Mike Nichols se zhostil určitě ne lehce zpracovatelného tématu na výbornou. "Let me see if I've got this straight: in order to be grounded, I've got to be crazy and I must be crazy to keep flying. But if I ask to be grounded, that means I'm not crazy any more and I have to keep flying." ()
Galerie (67)
Photo © Paramount Pictures
![Hlava-22 - Z filmu](http://image.pmgstatic.com/cache/resized/w663/files/images/film/photos/159/691/159691178_be6e42.jpg)
Zajímavosti (19)
- Model amerického letiště vyrostl v Mexiku, kde předtím byla pustina a kaktusy. Piloty a personál zařídil majitel letecké společnosti pilot a kaskadér Frank Gifford Tallman, který spolupracoval s Hollywoodem v šedesátých až sedmdesátých letech. Dokonce sám ve filmu odlétal před kamerou nejsložitější akrobatické kusy. Zvláštností bylo, že v tomto filmu už pilotoval letadlo jednou nohou, o druhou přišel po infekci z následku zranění a po celý film byl anonymní tváří, které byla vždy nahrazena hercem. (tahit)
- Jde o první americký film, ve kterém je vidět herec na toaletě - Martin Balsam. Deset let předtím se objevil vůbec poprvé v americkém filmu záchod jako takový, byl to film Psycho. V obou "toaletových" snímcích hrál Anthony Perkins i Martin Balsam. (don corleone)
- Ve filmu se měl objevit i zpěvák Paul Simon, ale jeho postava byla nakonec vyškrtnuta. (don corleone)
Reklama