Režie:
Alan J. PakulaScénář:
Alan J. PakulaKamera:
Néstor AlmendrosHudba:
Marvin HamlischHrají:
Meryl Streep, Kevin Kline, Peter MacNicol, Karlheinz Hackl, Günther Maria Halmer, Rita Karin, Eugene Lipinski, Josh Mostel, Stephen D. Newman (více)VOD (1)
Obsahy(1)
Mladý spisovatel Stingo přijíždí v roce 1947 z amerického Jihu do newyorského Brooklynu. V penzionu, kde se ubytuje, se seznamuje s dvojicí milenců, Židem Nathanem, až patologicky zaujatým problémem Židů a holocaustu, a něžnou Polkou Sophií. Hned zkraje si všimne, že jejich vztah prochází prudkými zvraty a Nathan se někdy chová neuvěřitelně surově. Přesto se nakonec stanou přáteli. Stingo se pouští do psaní svého románu s autobiografickými prvky … Brzy zjišťuje, že Sophie byla v koncentračním táboře, přestože je čistá árijka, kde – jak vypráví – zemřel její otec, varšavský profesor práv, i její manžel. S Nathanem se seznámila, když jednoho dne omdlela v knihovně. Půl roku po příjezdu do Ameriky byla na konci sil. Nathan ji zachránil, staral se o ni, vařil pro ni a vedl s ní dlouhé rozhovory. Při jednom setkání se Stingem mu svěří, že kvůli masu, které tajně sehnala pro svou matku trpící tuberkulózou, byla poslána do koncentračního tábora. Přežila a pak strávila nějaký čas ve Švédsku … Jednoho dne dosáhne Nathanův záchvat zuřivosti vrcholu. Zatímco Stingo se Sophií přichystali oslavu jeho nového vynálezu z oboru biologie, o němž stále hovoří, udělá scénu, oba uráží a zdrcená Sophie se opět postaví na jeho stranu. Druhý den jsou oba pryč. Stingo Sophii hledá na katedře polonistiky, kde mu její vedoucí sdělí, že Sophiin otec byl vášnivý obdivovatel nacistů a antisemita, tedy opak toho, co mu Sophie napovídala. Jeho protižidovské postoje byly všeobecně známé, přesto ale jakožto potencionálně nebezpečný intelektuál nakonec skončil v koncentračním táboře. Když si Sophie druhý den přijde pro věci, všechno přizná, i to, jak se o otcových postojích dozvěděla, když mu jednoho dne opisovala projev, s nímž měl vystoupit a který proklamoval „vyhlazení“ jakožto konečné řešení židovské otázky v Polsku. Vzpomíná i na Poláka Josefa, který ji tehdy velmi miloval a jehož sestra Wanda ji žádala, aby se připojila k odboji. Sophie ale odmítla a Josefa brzy nato zabilo gestapo. Ona sama byla i s dětmi zatčena a transportována do Osvětimi … Vypráví, jak při selekci vězňů poslali jejího chlapce Jana do tábora pro děti, zatímco dcerka šla do plynu. Díky znalosti němčiny se Sophie stala sekretářkou velitele tábora Rudolfa Hösse. Hned po příjezdu ji kontaktoval vězeň, který ji žádal, aby v pokoji Hössovy dcery Emmi sebrala rádio. Sophie váhá. Mezitím se dozvídá, že v dětském táboře vypukla epidemie a snaží se i za cenu, že se mu nabídne, uprosit velitele Hösse, aby ji propustil na svobodu. Ukazuje mu otcův článek o „konečném řešení židovské otázky v Polsku“. Höss odmítá a tak Sophie prosí alespoň, aby jejího syna poslal do Německa na převýchovu v rámci projektu „Lebensborn“. Höss slibuje, svůj slib ale nedodrží. Sophii se nepodaří ani sebrat rádio, malá Emmi ji přistihne. Syna už nikdy nespatří. Velitel Höss je přeložen a Sophie se vrací na svůj blok... (TV Prima)
(více)Recenze (398)
Zhodnotila bych to tak na ***+, od takové famózní předlohy, jak ji napsal Styron, bych čekala mnohem více. Celé takové bez nápadu a okleštěné. Neříkám, že to bylo vyloženě špatné, ale to jen proto, na motivy čeho to bylo natočeno. ()
Nic proti skvělému hereckému výkonu Maryl Streep, o kterém není ani v nejmenším pochyb. Celkově mě však film značně zklamal. Hlavně při porovnání s dechberoucí knihou. Film ve mě rozhodně takové emoce a nadšení nevyvolal. Možná, že bych na film pohlížela jinak, kdybych klasiku od Williama Styrona nečetla, bohužel...četla...A to co tvůrci filmu vyplodili, mě vůbec nepřesvědčilo... ()
Dát odpad dílu s takovým tématem je takovým bobříkem odvahy pro nejodvážnější z nás. Já tak odvážný nebudu, byť tato 150minutová nuda plná nezajímavých dialogů a příšerných hereckých výkonů by si takové hodnocení zasloužila. Ono když je nejzajímavější postavou filmu "ten třetí vzadu", tak to taky o něčem vypovídá. Finální a notoricky známá scéna, díky níž pojem "Sophiina volba" zlidověl, je rovněž odfláknutá. ()
Ve srovnání s knihou, která mě přikurtovala ke křeslu, je to opravdu jen průměr a čekala jsem mnohem víc. Škoda, ani oblíbená Meryl to nezachránila. ()
Vcelku zdařilá adaptace, přesto doporučuji si to radši přečíst. ()
Nemecky nazov: Sophies Entscheidung . ()
KRUTÉ a KRÁSNÉ, jak jsou tato dvě slova odlišná a jak skvěle byla v tomto filmu skloubena. Nádherné a otřesné zároveň. Osud dvou lidí, pro které život už nic neznamenal, ale spolu ještě dokázali žít, ještě chvíli.......90% ()
Tak jestli tohle má být věrné a zdařilé zpracování Styronova notoricky známého románu, tak jsem nesmírně rád, že jsem se do této obsáhlé knihy nepustil, i když jsem toto nutkání několikrát pocítil. Co říct k filmu samotnému...snad jen to, že jsem se po dlouhé době musel u filmu xkrát přemlouvat, abych ho nevypnul. Obsah a zpracování hlavní dějové linie mě vyloženě urážel, o hereckých výkonech obou mužských charakterů (hlavně tedy Stinga) ani nemluvě. Meryl Streep se na svoji roli evidentně pečlivě připravila a její jazykové dovednosti jsou obdivuhodné - za to uděluji jednu hvězdu. Druhá patří pár retrospekcím, které byli aspoň jakžtakž koukatelné. ()
Jak nejlépe popsat Sofiinu volbu? Dle mě jednoduše - názorný příklad, jak se nemají filmy točit a jak se má hrát. Meryl Streep zde byla úchvatná. Škoda, že jí to celý film až pokazil. Námět byl taktéž brilantní. Jenže byl špatně uchopen. Film se měl vykašlat na sáhodlouhé vyprávění hlavních postav - nebavilo mě sledovat sice dobře zahrátou postavu, ale postabu, které vidím obličej a pl hodiny vypráví svůj příběh. Film by měl být vizuální, nezdlouhavý se spádem. Tady jsem čekal 2 hodiny na hlavní zápletku, která uběhla až moc rychle. Ale i přesto tento film vytáhla. ()
Silný námet, ale okrem dobrých hereckých výkonov a občas závanom príjemnej atmosféry ma to za srdce nechytilo. A to sa pri tejto téme veru čudujem..70% ()
Nemůžu říct, že by mě to nějak ohromilo. Je to hezký příběh, o tom žádná, ale že by to ve mě vyvolalo dojem tak svělého filmu, za jaký je považován, to ne. Jediný a obrovský klad filmu je v Meryl Streep, ta dokáže zahrát kohokoliv a přesvědčivě. Flashbacky byly jediné chvíle, kdy jsem se probrala z úsporného režimu do bdělosti. Nicméně nutno podotknout, že film jsem bohužel neviděla v původním znění, což je škoda, protože ačkoliv je náš dabing jedním z nejlepších, nemám ho moc v lásce. ()
Svátek dnes mají Sofie, přístí víkend jsou volby... Tak nějak mi není jasné, proč mě napadlo (konečně) se podívat na tento film?:) Ležérní tempo a ukecanost mi tradičně vyhovují, Meryl Streep obdivuju především za jazykové zvládnutí role - i jinak samosebou podala zdatný výkon, ale to celá hlavní americko-polská trojka:) Slabší čtyři. ()
Důstojné zpracování kvalitní předlohy, jen věčná škoda, že hlavní roli nezískala Magda Vášáryová. ()
Když jsem přečetla poprvé knihu (bylo mi cca 15) tak jsem z ní měla velmi rozporuplné pocity. Nepřišla mi dostatečně "silná" na to, jaké břímě sebou Sophie nese a s čím se musí vyrovnávat. Knize jsem dala druhou šanci pár měsíců nazpět a líbila se mi podstatně více. Neuměla jsem v 15-ti docenit umělecké zpracování a vnímala jsem to ženskou perspektivou - namísto mužského vnímání situace. Když jsem knihu dočetla, čirou náhodou jsem shlédla dokument o Meryl Streep, kde herečtí kolegové mluvili o jejím "intelektuálním hraní", došlo mi, že tolik filmů s ní, abych byla schopna to objektivně zhodnotit jsem neviděla tak jsem se tedy podívala na - příhodně - Sophiinu volbu. A bylo to krásné, Meryl Streep byla krásná. Chvílemi mi připadalo, že nedostává takový prostor, jaký by se k jejímu příběhu hodil - naopak prostor věnovaný nesympatickému a nezáživnému výkonu Petera MacNicol byl až moc velký. Nicméně psychické stavy Sophie, mlžení ohledně své minulosti, určitá plačtivost v kombinaci s afektovaností byli působivé. ()
Film som videl v dobe keď som mal asi 25 rokov v televízii, ale scéna ktorí je aj názvom filmu mi nedá spať doteraz. Je to najsmutnejší film aký som kedy videl. Rozhodnutie matky, ktoré je navždy zničí. A zničilo by každého. ()
Film je nuda lebo je z väčšej časti zložený zo vzťahu, milostného trojuholníku troch kamarátov. Scény z koncentračného tábora sú zaujímavé, majú intenzitu a zanechávajú v divákovi emócie. Meryl Streep to vyložene nepristane. ()
Poprvé jsem to viděl snad ještě za bolševika z VHS. A byl jsem nadšenej. Teď (2024) mě to střídavě rozčilovalo a nudilo. A Streep, která tam předvedla úžasný výkon, mě rozčilovala nejvíc. Ten polský akcent nejvíc. (Proč, když ta její postava byla tak šikovná na jazyky?!) ()
Tak nevím, jak by řekl Menzel. Ten film mě nijaj zvlášť neoslovil a ani Meryl mě nijak neoslnila - prostě průmer. ()
Žiaľ, film znova neprekonal knihu... Meryl to zahrala bravúrne, ale predsa len - nebola to tá Sophia, o ktorej som nadobudla predstavu pri čítaní knihy. A ani pán Kline, hoci bol mimoriadne šarmantný, nebol až taký blázon ako Nathan. Ach, nešťastné to obsadenie... ()
"Nehmen Sie das Mädchen!" Pri týchto slovách ma vždy zamrazí. Prenikavý krik a detský plač, šedá pochmúrna atmosféra a neprehliadnuteľný herecký výkon Meryl Streep čo by Sofie Zawistovskej robia z tohto filmu veľmi slušnú adaptáciu románu Williama Styrona. Desivý magor Nathan a k tomu hlúpučký Stingo sú už len ozdobou na torte zvanej "herecký výkon Meryl Streepovej". 5 stars! PS: neodporúčam slabším náturám. ()