Režie:
Sam PeckinpahKamera:
Lucien BallardHudba:
Jerry GoldsmithHrají:
Jason Robards, Stella Stevens, David Warner, Strother Martin, Slim Pickens, L.Q. Jones, Peter Whitney, R.G. Armstrong, Gene Evans, William Mims (více)Obsahy(1)
Kdo jinému jámu kopá... Enfant terrible hollywoodského filmu Sam Peckinpah zůstal po westernu Divoká banda věrný svému oblíbenému žánru, ale výrazně změnil jeho polohu. Po brutálním násilí předchozího díla se v následujícím westernu Balada o Cablu Hogueovi podíval na svět Divokého západu přece jen laskavějším pohledem. Divoké přestřelky vystřídal humorný nadhled, vytříbený smysl pro filmový detail i pochopení pro stále chybující hrdiny snímku. Příběh prospektora jménem Cable Hogue (Jason Robards) začíná jeho zdánlivou smrtí v poušti, když ho oloupí a opustí jeho povedení kumpáni. Cable se nejen vylíže ze svých zranění, ale navíc si zřídí velice lukrativní občerstvovací stanici. A nakonec získá srdce krásné ženy s pochybnou pověstí (Stella Stevensová)... Titulní úlohu ztělesnil významný divadelní a filmový herec Jason Robards (1922–2000), držitel dvou Oscarů za skutečné postavy šéfredaktora Bradleeho (Všichni prezidentovi muži – 1976) a spisovatele Dashiella Hammetta (Julie – 1977), jemuž zdařile přihrávají stálí herci z Peckinpahových snímků Strother Martin a L.Q. Jones (Hogueovi zlotřilí kamarádi Bowen a Taggart) či Slim Pickens (kočí dostavníku Ben Fairchild). Postava kazatele je jediným westernovým vystoupením britského herce Davida Warnera a hlavní ženskou postavu prostitutky Hildy přesvědčivě ztvárnila Stella Stevensová. (Česká televize)
(více)Videa (1)
Recenze (114)
Mám strašně rád filmy o dobrácích a tenhle mě tedy nezklamal. Parádní neakční western, kde vůbec nejde o střílení, ale hlavně o lásku a podnikání :) Moc se mi líbily ty zrychlený komický pasáže a bavily mě tam všichni ty dobráci, co řídili dostavník. Jason Robards je tam přesnej, dostávalo mě, jak se dehydrovanej plahočí pouští a ironicky si kecá s bohem :) A Stella Stevens byla ale sakra ženská. ()
Hezký film z konce období tzv. divokého západu, jímž si prošly nejen USA, sle třeba také Austrálie atd.. Čas odpočíváren, přepřahacích stanic apod. pomalu končil. Dálkovou dopravu přes širé pláně začal postupně vytlačovat vlak a na přelomu století i první kouřící, hlučící a smrdící automobily na které muži pamatující zlatou éru nahlíželi jako na cosi, co na západ nepatří. Více se ale mýlit nemohli, protože tam postupně nepatřili spíše oni se svými colty a mustangy. A o tom je i náš příběh. Už z výše psaného je asi zřejmé, že toto není úplně klasický western. I sama zápletka zprvu westernová se posléze zvrtne spíše v romanci, což krapet začalo nudit. Dost mi vadily zrychlené záběry u ,,komických'' scén, působilo to rušivě a nikoliv vtipně. Zpracování bylo ale parádní i herecké výkony a tak nakonec dávám za 4 chřestýše. * * * * ()
V rámci Peckinpahovej nadupanej a krvou pretekajúcej kinematografie vcelku príjemné osvieženie. Na rozdiel od Pata Garretta či Divokej Bandy je tu však konflikt medzi starým a nastupujúcim Západom a jeho následná demýtizácia nepekne doslovná a výpoveď o to lacnejšia. Úsmevný príbeh starnúceho zálesáka sa pokojne mohol skončiť inak a nemyslím si, že by to bolo prekážalo. ()
Sam Peckinpah ani nie tak komediálny, ako skôr nostalgický. A omnoho menej násilný, ako sme u neho zvyknutí. Vlastne si tentokrát vystačil úplne bez násilia a je to príjemná zmena. Zmena divokého západu, respektíve jeho transformácia z dostavníkov cez železnicu až po automobilizmus. Ale odlišne, ako v Divokej parte. Na divokom západe neboli dobrí ľudia ("žiadnych som si v meste nevšimol"), tých zlých sa našlo požehnane, ale väčšina bola asi ako Cable Hogue, ani dobrý, ani zlý, skôr nenápadný, smrdiaci a zarastený. A navyše veľký sympaťák. V rámci Peckinpahovej filmografie trochu podobné Patovi a Kidovi, ale tí sú tiež skôr bližší jeho legendárnym krvákom. Pri sledovaní filmu som si spomenul, že som ho už kedysi veľmi dávno videl v televízii. ()
Na Peckinpaha celkově moc sentimentální a uslzené. Místy zase příliš komediální až groteskní. Lze tedy říct, že Balada o Cable Hogueovi je film poměrně dost...nevyrovaný:-) Asi nejde točit krvavou Divokou bandu každý den, člověk někdy musí odpočívat a rozjímat...:-) Bylo mi sympatické, že ve filmu režisér provokuje - děvka je poctivě vydělávající lady; kněz se vyspí se ženou a vydává se přitom za "nástroj boží, který Bůh seslal aby se ženě ulevilo od stesku a bolesti":-). Co se mi nelíbilo byl příběh, který balancoval na hraně lovestory, splnění amerického snu a vytoužené pomstě. Byl vším ale zároveň ničím - taková podivná směsice, která bohužel hlavně v závěru (posledních 20 - 30 min.) vůbec nefunguje. 70% ()
Galerie (43)
Zajímavosti (5)
- Několik členů štábu bylo během natáčení vyhozeno. Speciálně určený člověk měl na starosti kupování lístků na autobus a když Peckinpah vyhodil dalšího člověka, ihned se zeptal: ,,A máte pro něj lístek?" (MrCreosote)
- Peckinpahův nejoblíbenější film. (MrCreosote)
- Kvůli špatnému počasí se často nemohlo natáčet. Tyto přestávky využívali členové štábu v čele s Peckinpahem k pití alkoholu. Účet za pití nakonec činil více než 70 000 dolarů. (MrCreosote)
Reklama