Režie:
Jindřich PolákKamera:
Jan KališHudba:
Karel SvobodaHrají:
Petr Kostka, Jiří Sovák, Vladimír Menšík, Vlastimil Brodský, Marie Rosůlková, Otto Šimánek, Valerie Chmelová, Slávka Budínová, Josef Větrovec (více)Obsahy(2)
Satirická komedie Zítra vstanu a opařím se čajem režiséra Jindřicha Poláka byla inspirována vědeckofantastickou povídkou Josefa Nesvadby. Ústředním motivem příběhu je pokus několika bývalých nacistů, žijících díky tabletám proti stárnutí v době, kdy je možné překonávat časoprostorové rozdíly, dopravit Hitlerovi vodíkovou bombu a změnit tak dějiny. Film je mimořádně náročný na trikovou stránku, v ději, několikrát se vracejícim z budoucnosti do minulosti a naopak, se setkáváme se stále přibývajícími dvojníky hlavných postav, především však dvojčat Jana a Karla Burešových, představovaných Petrem Kostkou. Jako agilní, ale přesto smolařšti nacisté se představí Jiři Sovák, Vlastimil Brodský a Vladimír Menšík. (Bontonfilm)
(více)Videa (2)
Recenze (440)
Vzhledem k tomu, že se jedná o cestování časem a to do minulosti ...dáme vůdci vodíkovou bombu... je úvodní obraz při titulcích, promítán pozpátku. V roce 1977 natočilo Filmové studio Barrandov ( Nositel řádu Vítězného února a řádu Práce ) skoro akční sci - fi se spoustou technických vymožeností. Třeba Bio likvidátor odpadu, prášky proti stárnutí, přenosný kapesní projektor...adt. K filmování si přizvou spoustu dobrých českých herců. Třeba Petra Kostku jako Honzu a Karla ( dvoj, tří až čtyř role ) Jiřího Sováka jako Klause Abarda ( Jest -li pak při natáčení filmu Zabil jsem Einsteina, pánové tušil jakou roli si zahraje asi o osm let později ? ) Vladimíra Menšíka jako Rolfa Krause nebo Vlastimila Brodského jako Ing. Bauera. Jediné letiště pro start lodí v čase se nachází v Praze ( Američani určitě blednou závistí ) a děj filmu se odehraje 8. prosince 1944, alespoň to tak z počátku vypadá. CITÁT : Adolf Hitler ( František Vicena ) - Himmelhergott !!! Takhle se přece nedá řídit světová válka !! Podařený snímek z velice dobře zvládnutou časovou smyčkou, který vás pobaví i po tak dlouhé době. Ve filmu si taky zahrál Jíří Lábus, zatím jenom pomocného technika a Zuzana Ondrouchová jako Eva. Hudbu k filmu dělal Karel Svoboda. ()
,,WATERLOO? NEZNÁM... SNAD WATERGATE." __ Zo sledovania spred 20 rokov som si pamätal na technicky dobré spracovanie rakiet a na Hitlera, ktorý pri záberoch na dobytie Reichstagu hystericky kričí: ,,Né! Nikdy!" Po opätovnom zhliadnutí prilepšujem o jednu hviezdičku. Skôr než vtedajšou predstavou budúcnosti zaujme dodnes Zítra vstanu a oparím se čajem svojou zápletkou. Tá je v prvej polovici jasne zrozumiteľná, ku koncu však vyžaduje značné sústredenie, aby sa v nastolených zámenách divák ešte ako-tak vyznal. Keďže však film končí happy endom a spokojnosťou všetkých ,,štyroch najdôležitejších postáv", dajú sa prípadne nejasnosti Macourkovi s Polákom odpustiť. Nemožno sa ani diviť - spomína v komentári Oskar - , že film má veľmi dobré medzinárodné renomé. Nuž a v hudbe možno započuť príhodnú variáciu na Slobodov skorší ,,Start Gemini." (411. komentár k filmu) ()
DVD/// Obsazení 9/10 Děj 9/10 Hudba 9/10 Efekty 9/10/// +na svoji dobu působivé efekty, vydařená atmosféra, příběh a zápletka, herci -dal bych si poctivý český remake, nebo něco podobného, ale to je asi utopie/// Tak na tenhle film jsem se dlouho těšil. Pamatuji si ho když jsem ho viděl před mnoha lety a chtěl jsem ho vidět znovu. No a kupodivu jsem se zase dobře bavil. Možná víc nad tím jaké tehdy měli filmaři možnosti a taky nad tím jak podle tvůrců vypadala budoucnost v roce 1996 kdy už existovalo cestování do minulosti, ale přitom neexistoval mobil :-) A zřejmě by se dalo dlouze hovořit i o časových paradoxech kdy hlavní hrdina přicestuje o den dříve a potká sám sebe. Ale ať už by jsme něco našli nebo ne, tohle je nezapomenutelný film a klasika českého sci-fi./// Celkem 90%/// ()
nostalgické +3* Zlatá sedmdesátá léta byla navýsost plodná na sci-fi komedie a Macourek je uměl opravdu psát a normalizační doba tomu nahrávala, protože to nebylo nic proti ničemu. Tahle podle mě patří k tomu slabšímu, takže víc než silnější 3 hvězdičky dát nemůžu, i když si uvědomuju jaké komedie se točí dnes. [ PŘÍBĚH: 1 /// SMYSL: 0 /// ATMOSFÉRA: 1 /// TEMPO: 1 /// ORIGINALITA: 1 /// NÁLADA: 2 /// ART: 0 /// STYL: 1 /// CASTING: 2 (3*MAX) ] ()
(Prorocký film: Janovo dvojče Karel se udusí soustem a stráví několik let mimo čas, je a není.) Jedna z prvních věcí, kterou divák po titulcích uslyší, je hlas z rádia: "...socialistické státy, které zajistily úspěch mírové konference." Závěrečné vyznění, kdy bdělí esenbáci zatýkají zlé spiklence, raději nekomentuji. Jinak vcelku vydařená, místy pěkně bizarní, ovšem trochu přiblblá komedie. Ke konci jsem se už ztrácel v tom, kolikrát kdo vlastně je. Páreček amerických důchodců - turistů v hitlerovském panoptiku byl věru podařený, ačkoli dnes už by v nich Američany nikdo neviděl a manžel je mnohem spíše parodií na klasického britského gentlemana ("Nejsem si jist, Shirley"). Rozhodně boduje negroidní Menšík v uniformě SS, dobrý je taky Hitler sledující videozáznam svého konce, nicméně nejlepší z celého filmu je fáze, v níž běží úvodní titulky. ()
Galerie (26)
Photo © Centrum českého videa / Barrandov Biografia a.s.
![Zítra vstanu a opařím se čajem - Covery](http://image.pmgstatic.com/cache/resized/w663/files/images/film/photos/168/349/168349039_idegu0.jpg)
Zajímavosti (54)
- Ve scéně, kdy zděšenému Hitlerovi (František Vicena) pustí dokument o prohrané nadvládě Německa, je použit střihový dokument, který doprovází sugestivní hudba. Jedná o skladbu „Ich hab' an dich gedacht“ od skladatele Hanse-Otty Borgmanna, s textem od Hanse-Fritze Beckmana. Píseň zazněla prvně ve filmu Tango Notturno (1937) a nazpívala ji Pola Negri. (sator)
- Admirál Karl Wolff (Štěpán Bulejko), který po zásahu hibernačního spreje zezelená a doktor (Jan Přeučil) mu ulomí nohy, byl ve skutečnosti Karl Friedrich Otto Wolff (13. května 1900–17. července 1984). Byl to německý funkcionář SS, který sloužil jako náčelník osobního štábu Reichsführer-SS a spojka SS s Adolfem Hitlerem během druhé světové války. Válku ukončil jako nejvyšší velitel SS a policie v okupované Itálii a pomohl zařídit brzkou kapitulaci sil. Unikl stíhání v Norimberském procesu, ale v roce 1962 byl odsouzen za deportaci italských Židů k 15 rokům ve vězení. Propuštěn byl v roce 1971 kvůli špatnému zdraví a zemřel o 13 let později. (sator)
- Ako interiér raketodromu použili filmári stanicu metra I.P. Pavlova. (Raccoon.city)
Reklama