Režie:
Jan SchmidtScénář:
Milan PavlíkKamera:
Jiří MacákHudba:
Zdeněk LiškaHrají:
Jiří Bartoška, Ludvík Hradilek, Marie Sýkorová, Bohumil Vávra, Vilém Besser, Ivan Luťanský, Bořivoj Navrátil, Václav Hladík, Václav Stýblo, Jan Prokeš (více)VOD (1)
Obsahy(1)
Osada Havranů je úvodním dílem dobrodružné romantické trilogie o lidech z pravěku, kterou podle děl Eduarda Štorcha natočil režisér Jan Schmidt. Každý z filmů je zcela samostatným a uzavřeným příběhem, i když všechny jsou spojeny některými postavami a samozřejmě také dobou – časem před pěti tisíci let. Příběh Havranpírka (L. Hradílek), mladého hrdiny z doby kamenné, je obestřen tajemstvím – přinesla jej totiž rozvodněná řeka. Z vln ho vylovil mladý lovec Sokol (J. Bartoška) a za svého ho přijala osada Havranů. Osudy chlapce od jeho dětství přes touhu stát se lovcem, přes četná zklamání, která ho mezi dospělými čekají, až k založení nového rodu – to je dějová nit spojující jednotlivé díly. (Česká televize)
(více)Recenze (79)
Osobně nechápu, proč má tolik lidí se Schmidtovou pravěkou trilogií problém. Že je příběh primitivní? Inu, ono se v pravěku asi nic složitějšího neodehrávalo. Primitivní lidé řeší primitivní problémy. Těžko by někdo v dobrodružství z proutěné chýše mohl očekávat zápletku od Goldoniho, že? Přitom psycholigie neolitické mysli je tady ale vystižena na výbornou. A taková syrová bazální primitivnost je ještě podtřžena geniálním hudebním doprovodem Zdeňka Lišky. Herci byli také vybráni dobře: Havranpírko je sympaťák a Barťák se svými indiánskými rysy je dokonalej pravěkej George Clooney. Film se celkovým přístupem s ničím nemaže. Násilí na lidech i na zvířatech je řádně surové. Šarvátky působí realisticky a nevyumělkovaně - zkrátka jako když se lidi perou. Jenom toho sexuálna mohlo být trochu víc.... ()
S knihou se to nedá srovnat - kniha má spád a pořád se v ní něco děje. Tady úplně chybí ten hlavní závěr knihy (zřejmě bude ve druhém dílu filmu, ale jelikož mě tenhle spíš zklamal, nevím, jestli ho vůbec někdy zkouknu), děj je poloprázdný, pořád někdo jen tak chodí lesem, hraje u toho divná muzika (a to Liška byl parádní skladatel - tady se to ale moc nehodí) a víceméně žádná pořádná akce (opět ve srovnání s knihou) - je tady i dost dějových změn a celkově je to až zbytečně ponuré. Každopádně tři hvězdy klidně dám, protože to působí docela věrohodně a to je hlavní u historických filmů. ()
Eduard Štorch, reformátorský pedagog a amatérský archeolog, je autorem mnoha beletristický knih pro mládež a já je hltal jedním dechem. Jan Schmidt volně zpracoval historický román, který poutavým způsobem popisuje život v Čechách v období doby kamenné. Ano, tak má vypadat popularizace vědních oborů, jejich rozšiřování do podvědomí dětí a mládeže a následné zaujetí pro věc. Adaptace je upravena, obroušena a zjemněna a vzorce chování postav se přibližují modernímu pojetí života. Přesto je výmluvnější a skutečnější, než mnohé realističtější filmy ze stejného, či podobného období. Dramatická linka je nadřazena divokosti a zuřivosti a kultivovaně a názorně zasvěcuje do reálií, tradic a zvyků doby. Lidé byli pevně spjati s přírodou, kterou sice částečně dokázali regulovat, ale přežití záviselo na citlivě harmonickém soužití. Ostrakizovaný jedinec měl malou šanci na zachování vlastního života. Je zdůrazňovaná důležitost celistvosti a spolupráce komunity k obživě a prosperitě. Na způsobech lovení, prvotního zemědělství a směnného obchodu je vybudována první část trilogie. Hlavní postavou příběhu je nalezenec Havranpírko (dobrý Ludvík Hradilek, jako malý Václav Tvaroh) v životní etapě dospívání. Jeho úpěnlivá snaha o plnohodnotné přijetí do společenství je silným hnacím motorem. Začíná život chlemtat v manifestačním dokazování vlastní mužnosti, zodpovědnosti a užitečnosti. Důležitou postavou je zásadový a dobrosrdečný lovec sousedního rodu Sokol (dobrý Jiří Bartoška), Havranpírkův zasvěcovatel do tajemství přírody a života. Hlavní ženskou postavou je dcera náčelníka rodu Havranů Veveřice (velmi zajímavá Marie Sýkorová), atraktivní atribut pro budoucí společenskou prosperitu. Z dalších rolí: obětavý a pragmatický kmenový náčelník Havran (dobrý Bohumil Vávra), statečný, divoký a úskočný havraní lovec Divous (pozoruhodný Vilém Besser), chytrý a připravený kupec Ger (dobrý Bořivoj Navrátil), jeho svědomitý a zakoukaný synek Kam (zajímavý Ivan Luťanský), Havranpírkův pěstoun Kňučák (Václav Stýblo), či trojlístek nebezpečných zlodějů (příjemní Petr Herrmann, Petr Jákl st. a Jaroslav Tomsa). Je to především vzdělávací film a kromě této atraktivní formy zaujme i svým silným příběhem s dramatickou i romantickou linkou. ()
"Pojď si pro smrt !! Padni !!" Slušná adaptace, byť v podobě takového úsporného čtvera ročních období, českého Maye Edy Štorcha v první části Schmidtovy pravěké trilogie, jíž činí o třídu lepší zejména soundtrack starého ostříleného lišáka a mistra deprese Zdeňka Lišky.. Jakkoli jí mnohdy v jistých pasážích činí spíš medvědí službu.. Tokající sokol(ík) Bartoška, tápající Havranpírko Hradilek či hysterická Sýkorová Veveřice, zkrátka takový bizarní pravěký zvěřinec.. Krá, krá, krá !! ()
no to je rychta....atmosféra nechutně mrazivá z bezvýchodnosti situací........to se musí vidět.....navíc hudba v některých momentech předhání svojí dobu......náznaky psytroniku s nádechem tekna..........dost epileptické. Předloha knihy dílo trochu oklešťuje a nutnost zachovat koncept a příběh přeci jenom kompozici podivna trošku narušuje, navíc dialogy bych uplně odstranil a Jirka Bartoška tu pusobí dost nevěrohodně...takový fešáci v době lovců mamutů???to asi ne ()
Galerie (5)
Zajímavosti (13)
- V době kamenné u nás nebyl rozšířen jehličnatý les, proto se filmovalo v lese lužním, což znamenalo v létě problémy s komáry. Jiří Bartoška uvedl, že byl přivezen repelent z Rakouska, na který si však komáři zvykli během jedné vteřiny. (Jirka_Šč)
- Všechny tři díly trilogie (Na veliké řece a Volání rodu) se točily najednou po celý rok. (M.B)
- Točilo se na Hoříně pod Mělnickým hradem u soutoku, v Lednici u minaretu a na Prachaticku. (M.B)
Reklama