Režie:
Petr SchulhoffKamera:
Jiří VojtaHudba:
Pavel BlatnýHrají:
Rudolf Hrušínský, Radoslav Brzobohatý, Jiří Pleskot, Jaroslav Moučka, Zdeněk Kutil, Ferdinand Krůta, Lola Skrbková, Věra Tichánková, František Peterka (více)Obsahy(1)
Základem příběhu Vrah skrývá tvář je skutečný případ sedminásobného vraha Mrázka, který svého času vzbudil u veřejnosti velkou pozornost. Major Kalaš a jeho pomocník nadporučík Varga řeší složitý případ série vražd mladých žen. Nakonec se rozhodnou k riskantnímu pokusu – provedou rekonstrukci přepadení dívky, která jako jediná unikla smrti. Dívka však trpí psychickou poruchou a hrozí nebezpečí, že se její stav po rekonstrukci ještě zhorší… O vystižení atmosféry a tísnivého pocitu lidí žijících v kraji, kde se pohybuje neznámý vrah, se postarala i citlivá kamera Jiřího Vojty. Vedle Rudolfa Hrušínského se setkáte s Radoslavem Brzobohatým, Jiřím Pleskotem, Ferdinandem Krůtou, ale i s MUDr. Miroslavem Plzákem, který zde vytvořil roli psychiatra. Snímek zanedlouho po premiéře získal Cenu za nejlepší film roku... Postava majora Kalaše v podání výborného Rudolfa Hrušínského se objevila ve čtyřech filmech režiséra Petra Schulhoffa: Strach (1963), Vrah skrývá tvář (1966), Po stopách krve (1969) a Diagnóza smrti (1979). (Česká televize)
(více)Recenze (238)
Nedaleko malé vesničky je v lesích nalezena zavražděna žena. Na místo přijíždí major Kalaš (Rudolf Hrušínský) se svými kolegy, a začíná odhalovat spletité nitky celého případu. Navíc zjišťuje, že zavražděná není jediná oběť vraha, a že už před několika měsíci se našlo mrtvé tělo jiné ženy, ukazující na stejného vraha. Ale podezřelých je hodně... Asi jsem byl hodně zmlsaný (opravdu) detektivními případy z Majora Zemana, a tak mi tento film přišel trochu moc roztahaný a vlastně nudný. Rád si společně s vyšetřovateli zkouším u detektivek pátrat, ale tady v tomto filmu mi to přišlo až příliš zamotané, a když nad tím tak přemýšlím, tak i k vlastnímu vrahovi se major Kalaš dostal tak říkajíc náhodou (i když způsob odhalení byl docela povedený). Tak jak mám výhrady k vlastnímu příběhu, tak nemám výhrad k atmosféře ani hereckému obsazení - obé je na vcelku ucházející a určitě přispívá k vcelku pozitivnímu pocitu z filmu... ()
Tato detektivka má pro mne nějaké zvláštní kouzlo, protože vždy když na ni v televizi narazím, dodívám se. Líbí se mi to vyústění, kdy se na vraha dojde skoro až náhodně :-) Černobílá tomuto příběhu z depresivního prostředí zimního venkova vyloženě sluší a všeobecnou sklíčenost bělostný sníh dokonale podtrhuje. Hrušínského herecký projev a genialita v každé neznatelném gestu je prvotřídní. 85% ()
Úplně z toho na člověka dýchne socialismus, s celou tou zchatralostí. Atmosféra je hutná a najít v té spoustě divných typů vraha není vůbec jednoduchá věc. Hodně tomu filmu pomáhá Hrušínský v hlavní roli. Jakmile se objeví na plátně, tak člověka baví každé slovo... Určitě jedna z top českých detektivek. ()
Hudba a kamera navozují hned od počátku filmu dokonale syrovou, až hororovou atmosféru, k tomu nepřátelské venkovské prostředí, sychravý podzim a několik brutálních vražd. Film, který je velice napínavý, aniž by v něm byl prakticky jakýkoli náznak akce, naprosto postačí jen tušení hrozby a vědomí, že vrah je někde blízko. Jedna z nejlepších detektivek vůbec s bezchybným duem kriminalistů Rudolf Hrušínský-Radoslav Brzobohatý, i dalšími výbornými herci a skvělou kamerou. ()
Film, který mne přikoval k monitoru. Čisté herectví, žádné triky, špinavá realita, pohled na vesnici, tabu v naší společnosti. Hrušínský tu opravdu exceluje a přitom nic nedělá :-) Je jako český Jean Gabin. Hudba depresivní s kamerou dělá tento film velmi hororovým. Nečekal jsem , že budu u tohoto filmu napjatý... ()
Galerie (17)
Zajímavosti (7)
- Závěrečná scéna se odehrávala u lomu Amerika. (jaara)
- Mimo Československa pronikl film také do jiných států Evropy, např. do Východního Německa (říjen 1966) či do Maďarska (listopad 1967). (Varan)
- V jednom ze záběrů scény prohlídky domu Míšovy babičky je nade dveřmi vidět nápis obsahující tříkrálové iniciály spolu s letopočtem 1965, ovšem film z roku 1966 je inspirovaný událostmi z roku 1957. (stefji)
Reklama