USA,
1993, 195 min
Režie:
Steven SpielbergScénář:
Steven ZaillianKamera:
Janusz KamińskiHudba:
John WilliamsHrají:
Liam Neeson, Ben Kingsley, Ralph Fiennes, Caroline Goodall, Jonathan Sagall, Embeth Davidtz, Małgorzata Gebel, Mark Ivanir, Andrzej Seweryn (více)VOD (4)
Obsahy(2)
Hluboce šokující, nemilosrdné drama o noční můře holocaustu, založené na skutečných událostech. Na záchranu 1100 životů obětoval Oskar Schindler veškeré své jmění... Polský Krakov 1939. Židovská obec je vystavována stále se zvyšujícímu tlaku ze strany nacistů. Do této vřavy vstupuje obchodník Oskar Schindler, člen Nacistické strany, velký svůdník a muže vydělávající na válečném utrpení, který dokázal najít v sobě člověka a zachránit ty, kterým už zdánlivě nebylo pomoci... Film Stevena Spielberga je stěžejní dílo světové kinematografie a vítěz sedmi Oscarů, včetně ocenění za Nejlepší film roku a Nejlepší režii. (Lucernafilm)
(více)Zajímavosti (144)
- Režisér Steven Spielberg se ve filmu objeví na konci, samozřejmě v roli Žida. (Kulmon)
- Původní ztracený seznam Schindlerových Židů byl nalezen v zavazadle se Schindlerovou písemnou pozůstalostí v roce 1999 v podkroví Schindlerova bytu v Hildesheimu, kde pobýval několik měsíců před svou smrtí roku 1974. (Kulmon)
- Roli Oscara Schindlera měl původně hrát Stellan Skarsgård, ale pak ji dostal Liam Neeson. Stejně tak byl zvažován i švýcarský herec Bruno Ganz, který později ztvárnil Adolfa Hitlera ve filmu Pád Třetí říše (2004). Hlavní role byla nabídnuta i Harrisonu Fordovi, ten ji ale odmítl, protože cítil, že by ho někteří diváci jako známého herce mezi méně známými nemuseli dobře přijmout. Zahrát si ve filmu chtěli i Mel Gibson či Kevin Costner, ale Spielberg byl rozhodnut obsadit nepříliš známého herce. (Kulmon)
- Herci na sobě nesměli mít oblečení v zelené barvě, protože by v černobílém filmu nevyšla dobře. (Kulmon)
- Jedná se o nejnákladnější černobílý film od roku 1962, kdy byl natočen film o druhé světové válce Nejdelší den (1962). (Kulmon)
- Pro film bylo zapotřebí 20 000 kostýmů pro vedlejší role a komparzisty. Spousta Poláků prodala své staré věci ze třicátých a čtyřicátých let, které měli ještě doma. (Kulmon)
- Spielberg původně chtěl natočit film v polštině a němčině s anglickými titulky, ale nakonec od této myšlenky upustil, protože si uvědomil, že by nedokázal správně posoudit výkony v jazycích, které neovládá. Občas hercům ale nařídil mluvit se silným německým přízvukem, např. ve scéně na nádraží. (Kulmon)
- Během filmování panovala velice pochmurná a depresivní nálada, Spielberg proto domlouval se svým přítelem Robinem Williamsem, že natočí nějakou komedii. (Kulmon)
- Než se Spielberg pustil do filmování tohoto velkofilmu, šestkrát viděl snímek God afton, Herr Wallenberg - En Passionshistoria från verkligheten (1990). (Kulmon)
- Spielberg chtěl, aby film natočil Roman Polański, ten to ale odmítl, protože by to pro něj byla příliš citlivá záležitost. Polański žil jako malý kluk do svých osmi let v krakovském ghettu. Uprchl z něj den před jeho likvidací. Jeho matka zemřela v Osvětimi. Později Polański téma Židů v Polsku zpracoval ve filmu Pianista (2002). (Kulmon)
- Koproducent Branko Lustig se objeví v nočním klubu na počátku filmu v Schindlerově (Liam Neeson) první scéně. Lustig přežil Osvětim a produkoval více filmů o holokaustu, například Sophiina volba (1982). (Kulmon)
- Osoba, která na konci filmu umisťuje květiny na vrchu kamene, je Liam Neeson, ne Steven Spielberg, jak si mnoho lidí myslí. (Kulmon)
- Když Oskar Schindler (Liam Neeson) políbí židovskou dívku na své narozeninové party, jeho ruce náhle skočí k její tváři. Zřejmě se jedná o dobře uváženou souvislostní chybu, která byla navržena, aby naznačili důvěrnost okamžiku. (Kulmon)
- Likvidace krakovského ghetta měla v původním scénáři pouhou jednu stránku. Režisér Steven Spielberg měl k dispozici žijícího svědka, který to přežil a popsal. Na základě jeho výpovědi se likvidace prodloužila na 20 stran ve scénáři a 20 minut ve filmu. (Kulmon)
- Spielberg započal práci na tomto filmu během postprodukce Jurského parku (1993). Přijel filmovat do Polska a Jurský park řídil na dálku přes satelit. (Kulmon)
- Martin Scorsese rezignoval na to, že by Schindlerův seznam režíroval, protože cítil, že by nemohl odvést tak dobrou práci jako židovský režisér. Navrhl Spielbergovi, aby se toho ujal a sám se chopil filmu Mys hrůzy (1991). (Kulmon)