Režie:
Karel SteklýScénář:
Karel SteklýKamera:
Rudolf Stahl ml.Hudba:
Jan SeidelHrají:
Rudolf Hrušínský, Eva Svobodová, Josef Hlinomaz, František Filipovský, Miloš Kopecký, Svatopluk Beneš, Božena Havlíčková, Felix le Breux, Libuše Bokrová (více)Obsahy(1)
Nejznámější filmová adaptace satirického románu Jaroslava Haška v sobě spojuje nadčasový lidový humor a břitkou ironii, jež necílí zdaleka jen na nesmyslnost válečné mašinerie. Svérázného hrdinu, který se pro horlivé plnění příkazů nadřízených stává pohromou pro své okolí, ztvárnil ve filmu, vizuálně inspirovaném knižními ilustracemi Josefa Lady, nezapomenutelný Rudolf Hrušínský. (NFA)
(více)Videa (1)
Recenze (552)
Možno je to najlepšie možné spracovanie legendárnej literárnej klasiky,možno je Hrušinskéko výkon hereckým koncertom, lenže čo z toho pre mňa vyplýva, keď mi humor tohoto zrejme geniálneho filmu tak akosi nie úplne sadol. Možno by sa mi nijako zvlášť nepáčila ani predloha. Možno je to tým, že nemám príliš v oľube hlavné postavy, ktoré sú jednoznačnými blbmi, aj keď je zrejmé, že možno tými najmenšími v celej spoločnosti. Možno to zafunguje pri opätovnom zhliadnutí, už je to predsa len nejaká doba. Aj keď som to videl dvakrát. ()
Hodnocení pro oba díly. Klady: Vynikající herecké obsazení vedlejších i malých hereckých rolí. Strážmistr Flanderka, npor. Lukáš, tajný policista Brettschneider či feldkurát Katz jsou nezapomenutelní. Dobře zachycené reálie a dobová atmosféra. Scéna z pochybného hostince, kam Švejk zavede patrolu, které namluví, že jej vede k duchovní útěše před popravou, toho hostince s nehezkými prostitutkami a s roztlemeným harmonikářem zpívajícím mírně oplzlou odrhovačku, vypadá (přes jistou zkarikovanost, která je vlastní celému filmu) živě a věrohodnědně. Našly by se dnes vůbec takové herecké a lidské typy? Vůbec, celý děj nedrhne, je zábavný. Zápory: Jsou to jen scény z knihy, což by bylo při její tloušťce pochopitelné, leč celý film je rozbit jen do sledu zábavných příběhů a anekdot. Ty jistě v knize jsou, ale jsou přece promíchány s někdy dost drsnými scénami, které zde chybí. Film ani tak neodpovídá knižní předloze, jako spíše populární představě o ní (charakterizované obrázkem Švejka s půllitrem a heslem: "To chce klid"). Je to vítězství idylických Ladových ilustrací nad neidylickým Haškovým textem. Největší problém je ovšem v hlavní postavě. R. Hrušínský se zde pitvoří a přehrává, až je to někdy trapné. Snad to prý po něm chtěl režisér (který pravda k absolutní špičce nepatřil), leč takto je to dost promarněná příležitost. Navíc, v textu je Švejk stále dvojznačný (či víceznačný). Zde je to jednoznačně vykuk, takový český Honza v uniformě c. k. infanteristy. 3, 5 *. ()
Takovou spoustu skvělých herců pohromadě může člověk vidět opravdu jedině ve filmech z padesátých let. Chtě nechtě a přes všechnu tu spoustu výborných hereckých výkonů, je ovšem z filmu cítit ona pitomá doba v níž vznikal. Samozřejmě nejde o nějakou bezduchou agitku a doba vzniku se z tohoto hlediska na filmu odrazila výrazně méně než na jiných filmových počinech padesátých let. Režisér ostatně s předlohou nakládá víc než pietně. Samozřejmě také proto, že Hašek byl ideologicky bezproblémovým autorem, takže nebylo nutné předlohu přiohýbat podle komunistické optiky. Abych se však vrátil k úvodnímu tvrzení o spoustě skvělých herců... "Chléb a hry" říkalo se už v antickém Římě... "Chleba" však v padesátých letech nebylo tolik, kolik by bylo záhodno, takže se vládnoucí režim pokoušel alespoň o ty "hry"... Činil tak mimo jiné právě pomocí velkoryse pojatých veseloher, při nichž rozpočet zřejmě téměř nehrál roli. Švejk je jednou z nich. Je to sice dodnes výborný film, ale asi není dobré zapomínat na onu pitomou dobu, která mu "vdechla život"... Rozhodně to také není "nejlepší český film vůbec", jak je tu mnohokrát zmiňováno. Takové tvrzení je vyslovená urážka režisérů, jakými jsou (jen tak namátkou) František Vláčil, Miloš Forman, Alfréd Radok ale třeba i Oldřich Lipský či Jiří Menzel. Stokrát výš než tohoto Švejka řadím Markétu Lazarovou, Údolí včel, Konkurs, Hoří má panenko, Lásky jedné plavovlásky, Dalekou cestu, Limonádového Joea, Skřivánky na niti či Slavnosti sněženek. A to jsem na spoustu režisérů a řadu krásných filmů nepochybně zapomněl... Zajímavé komentáře: Marigold, Zloděj kol, Radek99, canakja, MartinX. ()
Přiznávám, že jsem Haška ještě nečetl a stále se k tomu nemůžu dostat. Ale film jsem viděl asi stokrát. Není tam snad postava, kterou bych si nezamiloval. Prim hraje kromě Hrušínského především Kopecký. Vtip, který mi naprosto lahodí a prochází celým filmem je jen jeden z mnoha důvodů, proč je to jedna z mých nejmilejších komedií. ()
Knížky i filmy zbožňoval můj dědeček a já jsem jeho lásku ke Švejkovi nikdy nesdílela. Haškovo dílo jsem nebyla schopná k maturitě přelouskat a raději jsem ho nahradila jinou literaturou. Jeho nejslavnější filmové adaptaci jsem ale nakonec dala šanci, z první poloviny jsem si množství scén vybavila a slušně jsem se zasmála. ()
Galerie (23)
Photo © Československý státní film
![Dobrý voják Švejk - Z filmu](http://image.pmgstatic.com/cache/resized/w663/files/images/film/photos/165/495/165495041_cfa6f8.jpg)
Zajímavosti (21)
- Leopold Haverl sa vyjadril, že postava Švejka zostáva jeho nesplneným snom. (kacer4)
- Paní Müllerová (Eva Svobodová) odváží Švejka (Rudolf Hrušínský) k odvodní komisi. Přítomní muzikanti preludují „Radeckého pochod/Radeckého marš“ skladatele Johanna Strausse st. (majky19)
- Když agent Bretschneider (František Filipovský) v opilosti zpívá Švejkovi (Rudolf Hrušínský): „Čeho nabyl občan pilný, to mu erár sebere,“ tak ve skutečnosti zpívá na melodii rakouské císařské hymny, kterou v roce 1841 převzala německá hymna „Das Lied der Deutschen“. (Dinsberg)
Reklama