Režie:
Aleksandar PetrovićKamera:
Roberto GerardiHudba:
Ennio MorriconeHrají:
Ugo Tognazzi, Mimsy Farmer, Alain Cuny, Velimir 'Bata' Živojinovič, Pavle Vujišič, Taško Načič, Danilo 'Bata' Stojkovič, Janez Vrhovec, Eva Ras, Ljuba Tadič (více)Obsahy(1)
V moskevském divadle Varieté se blíží premiéra podle historické předlohy Nikolaje Afanasijevice Maksudova o Pilátu Pontském, krutém prefektovi římské provincie Judea. Předběžná cenzura ruku v ruce se zkostnatělým byrokratickým aparátem hru na poslední chvíli zakáže. Její autor, umělecky obdařený spisovatel Maksudov známý v literárních kruzích spíše pod pseudonymem Maestro, je tím zdiskreditován a profesně zcela zničen. Zůstává při něm jen jeho milenka, půvabná Margareta Nikolajevna, která s ním i nadále plánuje společný život, teď už ovšem ve společenském ústraní. Na stranu dobra a pravdy se v rozhodující chvíli přidává profesor Woland, odborník v otázkách černé magie.
Bulgakovův nejúspěšnější román Mistr a Markétka se až dosud dočkal hned několika více či méně úspěšných zfilmování, adaptace původem francouzského režiséra Aleksandara Petroviće však byla mezi nimi první a dlužno dodat, že svou, s ohledem na rozsah literární předlohy, skromnou devadesátiminutovou stopáží zatím asi nejkratší. (dopitak)
(více)Recenze (7)
...hélas pour moi je to „jak zabít Bulgakova ve třech krocích": překopeme peripetie, vyměníme motivace a postavy a z Mistra uděláme bonvivánského fanfaróna bojujícího za svobodu slova. Takový filmový Živago po Italsku s přeskakujícím nepřesným zvukem, když jede jiná jazyková stopa. Bulgakova jsem neviděl dobře udělaného, to se prostě nedá, měli by ho nechat být. Dvě hvězdy za povedenou výpravu a za celkem věrohodně uchopené ďábly. ()
Mistra a Markétku jsem na gymplu „vyfasoval“ jako referát do literatury, odtud ten vztah plný nostalgie (četl jsem knihu pak ještě jednou „na vlastní pěst“ a v současnosti mám rozečtenou i v angličtině). O dva nebo tři roky později (stále ještě devadesátá léta, teď už jejich druhá polovina) jsem potom poprvé zhlédl tento film v rámci projekce filmového klubu kutnohorského kina Svět (při pohledu k filmovému klubu se jednalo bohužel o poměrně krátký projekt), v originálním znění s českými titulky. Před několika lety jsem sehnal DVDrip, ovšem jen v italštině. Až včera se mi do ruky dostal neznámý rip horší kvality, zato však s anglickými titulky napevno usazenými v obraze. Konečně!______Skláním se před odvahou velkého pana režiséra Petroviće, který rozsáhlý román převedl do (jen) hodinu a půl trvajícího filmu. Jistě, vynechal nedůležitého Bezprizorného, nezabýval se tu více postavami, a zjednodušoval, jak to jen šlo (místo románu o Pilátovi jen divadelní hra), na druhou stranu zasahováním Mistra do osudu „jeho“ hry přidal filmu na dramatičnosti a autenticitě. Pravda, několik scén (především s černým kocourem, v románu i v Bortkově desetidílném třistaminutovém seriálu tolik důležitou postavou) by snad bývalo bylo lepší vynechat, a hodně urychlený konec zcela ignorující románový velkolepý ples záhrobí (byl v tom rozpočet nebo snad strach z náročné trikové výpravy? Těch deset minut by se přeci ještě do filmu vešlo…) citelně chyběl, přesto tato (zřejmě podle všeho) v Bělehradě natočená adaptace není hodna zatracení, nýbrž doporučení. Chybí-li vám ke zhlédnutí pořád ještě důvod, pak vězte, že filmová hudba je vskutku úžasná a je pod ní podepsán sám velký Ennio Morricone. ()
Bohužel (či v tomto případě možná ďáblužel) je tato filmová adaptace jen nepříliš povedeným mrzáčkem zplozeným dle Bulgakovova románu. Chápu, že autor chtěl natočit film o osudu opravdového umělce v totalitní společnosti, ale tam, kde Bulgakov naznačí či ironicky glosuje, tam Petrović tlačí na pilu. Pak ovšem není jasné, zda zaštiťování se legendárním dílem není jen marketingový tah. Román je brutálně ořezán, děj pro toho, kdo nezná předlohu, je občas nepřehledný. Ugo Tognazzi, který by se fyzicky i herecky hodil na Wolanda zde hraje Mistra skříženého s Ivanem Bezprizorným (či dle novějšího překladu Bezdomovcem), což je svévole, která našince obvzláště prudila. To je ouplně mimo logiku díla. Výsledek nemohl zachránit ani maestro Morricone. ()
Proste Tognazzi sa snazi hrat ale nema na to, fakt vopruz, slaby film, samotna kniha Michaila Bulgakova o Pilatovi Pontskom v Rimskej Risi je fajn, ale kulisy o nicom, Tognazzi skor prehrava nez hraje. Kniha sama o sebe je rozsiahla, reziser Petrovic vsak musel dej vtesnat do 95 minut, preto sa tu hodne skracovalo, strihalo a zmiesavalo dohromady. Vysledkom je potom nicnehovoriac a hodne nudny mismas s mne nesympatickym Tognazzim . 50 % ()
Není to špatné, to říci nemohu, Mizerov (Lichodějev) poskakující na molu na Jaltě je nezapomenutelná scénka, kompromis se spojením dvou ústředních postav bych ještě vzal, nicméně mi to připadá, jako by někdo geniální román Bulgakovův rozečetl do půlky, pak ho to přestalo bavit, tak knihu zavřel. Takhle film "končí", byl-li by to první díl ze dvou, tak by to šlo. Takto spíš ne, téměř trestuhodné nedotažení převodu klasického románu na filmové plátno. ()
Zajímavosti (1)
- Příjmení hlavního hrdiny Maksudov (Ugo Tognazzi) odkazuje na další Bulgakovovu prózu – „Divadelní román“. (Gray)
Reklama