Režie:
F. A. BrabecKamera:
F. A. BrabecHudba:
Jan JirásekHrají:
Linda Rybová, Bolek Polívka, Kateřina Janečková, Klára Oltová, Karel Dobrý, Sandra Nováková, Stella Zázvorková, Jana Švandová, Alena Mihulová (více)VOD (1)
Obsahy(1)
Uvidíme sedm vypjatých příběhů o touhách, posedlostech a sobectví Inspirací filmu byla sbírka balad českého autora 19. století K. J. Erbena, jehož tvorba je paralelou k poezii E. A. Poea, plná vášní a přízraků. "Kytice" poprvé vyšla v roce 1853 a patří k základním dílům národní literární klasiky. Spoluscenárista, kameraman a režisér filmu F. A. Brabec natočil dílo vycházející z originální výtvarné stylizace a akcentující vytříbenost jeho obrazového vidění. Vedle strhující vizuální složky je další dominantou této filmové básně o básních hudba J. Jiráska. Výjimečnou kameru, hudbu a zvuk (J. Klenka) ocenila ČFTA Českým lvem. Film byl nominován ČFTA v sedmi kategoriích včetně nejprestižnější nejlepší film. Producentkou filmu a spoluautorkou scénáře, ve spolupráci s M. Macourkem, je úspěšná herečka Deana Jakubisková-Horváthová, manželka významného česko-slovenského režiséra Juraje Jakubiska. Jeho plakát ke Kytici byl oceněn jako nejlepší v roce 2000. Kytice se zařadila k divácky nejúspěšnějším domácím filmům posledních let. (oficiální text distributora)
(více)Recenze (587)
Tohle že je filmová báseň? Ale jděte. Tohle je přestylizovaná, kýčovitá masturbace, která vůbec nectí Erbena, ani zásady kvalitního filmového vyprávění. Kdyby F. A. Brabec tuhle svojí ódu na vlastní kameramanské schopnosti neprezentoval jako těžké umění, byl bych k němu mírnější, neb ta formální stránka filmu přeci jen má cosi do sebe (navíc tradičně přičítám body za odvahu natočit něco jiného než komedii), ale tahle prostě nemůžu. Já si pod pojmem umění rozhodně nepředstavuji exhibicionistickou a nevkusnou pestrobarevnost a ani ze samotného podání jednotlivých balad nejsem nadšen. Polednice je pouze sled jakýchsi vzájemně nekompatibilních záběrů, Štedrý večer je nesmyslný blábol (kde se ztratila původní Erbenova pointa?) a Zlatý kolovrat je paskvil bez tvaru. Ještě tak Svatební košile má místy docela šmrnc (scéna s umrlcem) a Dceřina kletba má jako jediná Erbenova ducha. Povídám vám, milý F. A. Brabče, že ty tři hvězdy jste si u mě vylsoužil jen tak o fous a že toto nadhodnecení se chystám plnou měrou vykompenzovat, jeslti se vám podaří podobně zmršit i Máchův Máj... ()
Spomenul som si na Jakubiska i na československú novú vlnu rokov 60-tych ... vizuálne farebné a prvé poviedky hrôzostrašné a krásne ()
15% - Nejsem tak naivní, abych obdivoval takový kalkul. Hvězdičku má ode mě Brabec za kameru, ale jinak udělal všechno špatně. Není více co psát, kolega Marigold dokonale popsal i mé dojmy z filmu. Doporučuji už jen přečíst si Kytici ještě jednou, pustit si k tomu A. Dvořáka (symfonické básně, a kantáta Svatebné košile) a začít přemýšlet o hodnotách, jako je upřímnost, pokora, a úcta k našemu kulturnímu dědictví. ()
podle mne, zde není dobře zvládnuto to, co je dle mého soudu u tohoto filmu jedna z nejdůležitějších věcí - recitace, onen hlasový doprovod, hlavně u zlatého kolovrátku... ()
Krásná hudba, vizuálně nádherné, dobré až výborné herecké výkony, příběhy - holt jak je napsal klasik, někomu se to líbí a někomu ne. Já patřím do první skupiny, přes počáteční nedůvěru mě "Kytice" okouzlila. Pár výhrad by se našlo, třeba Bolek Polívka si roli jistě užil, ale já si polednici vždycky představovala jinak: MALÁ, snědá, hnáty křivé:-). 85% ()
K. J. Erben sebral mnoho lidových balad a vytvořil z nich pěkné příbehy. A F. A. Brabec podle nich natočil pěkný film. Libil se mi třeba vodník a polednice. Zajímavé, že vodník se v moc jiných pověstech světa nevyskytuje, takže je skoro ryze českou postavou. ()
Tak to byla celkem síla. Skvělá inscenace básní K.J.Erbena. Opravdu doporučuji maturantům a také milovníkům poetických hororových scén. Hlavně Svatební košile a Vodník je pořádný nátřesk. Paráda. 85% ()
Film na motivy příběhů od Miletínského Erbena nabízí různé příběhy, které mají vždy něco společného. Smrt a to já rád :D První příběhy se mi líbí nejvíc, pak to postupně upadá. Vodník, Košile a Polednice jsou top. Ostatní jsou už slabší, ale stejně se na celek dobře kouká. ()
Nejlepší Brabcův počin. Vtipně a s fantazií zpracované klasické téma Erbenových balad, podpořené skvělými výkony herců i neherců - vy víte, koho myslím - dává dohromady úchvatnou skládanku, která při tom správném přístupu navodí atmosféru stejně spolehlivě, jako četba chmurných básní K.J.E. Z výkonů bych vyzdvihl Bártu, Rodena a Polívku. Ostatní byli jaksi tuctoví, včetně Zrzi Áni Geisleroi ()
Dávám hlavně za melodičnost a poetičnost, která se povedla v převedení na plátno. ()
Rozhodně počin, který stojí za pozornost. Ruku na srdce kdo z vás mladších četl Kytici? Filmové zpracování klasiky když se podaří, je vždy ku prospěchu věci už jen z hlediska jakési širší osvěty. Podání bylo zajímavé. Ne všechny příběhy se mi co do zpracování líbily např. kolovrat. Ale zbytek byl parádní. Skvělé byly i předěly se svícemi. Někomu vadí ta pestrobarevnost, dokonce jsem kdesi četl kritiku, že ,,to celé připomíná reklamu na tatranky Opávia''. Nevadilo mi to. Proč by neměl podzim být zlatý, léto jasně zelené atd? Jiráskova hudba vezme za srdce. mně osobně vzala tak moc, že jsem šel do soundtracku. Stejně byl nejlepší Roden se svými umrlými hnáty a vystouplými lopatkami v zetlelé uniformě... Aňa je kočka, má co ukazovat, ale proč je všude nahá (tedy i zde) asi nepochopím. Copak by asi na toto zpracování řekl sám veliký autor? * * * * ()
Kytice se ponořila tak moc do svého obrazu, až to není pěkné. Pouze svatební košile a vodník za něco stojí. Zbytek je šílenost. celkově kytici nemám ráda. btw taky vás tak děsí ten venkovský masopust? ()
Sám Brabec mluví o obrazovém kýči a přesně taková jeho Kytice je. Vizuálně samolibá, nekompromisní, uhlazená, prvoplánovitá a KÝČVITÁ.A tak se mi i líbí. Těžko říct, co by s takovouhle látkou udělal třeba Terry Gilliam, nebo zůstaneme-li v našich končinách Vávra nebo Vláčil, ale Brabcovo zpracování mi nevadí. Ač bych si pro Kytici představoval kapku syrovější a bizarnější kabát, kouká se na to hezky. Svatební košile je ideální! ()
HUDBA: Jan Jirásek - patří rozhodně k tomu nejlepšímu, co tento film může nabídnout. Perfektně je zpracovaná také vizuální a výtvarná stránka, což už se ale nedá říct o některých hercích (hrozně mi vadil hysterický neustálý smích Karla Dobrého) ()
Stylové převedení knihy na plátno, úžasná hudba (Jan Jirásek), herecké výkony a neotřelá režie dávají vzniknout originálnímu zpracování. Tomuhle se říká lyrický film - nic víc, nic míň. Každý z nás určitě aspoň 1x ve školních škamnách recitoval úryvek z Erbenova opusu a toho Brabec využívá - proto při převedení notoricky známé látky nemusel vysvětlovat nic, jen zfilmoval volný tok myšlenek a obrazů do malé filmařské kytice. Jestli popřel vnitřní zákony tohoto dílka, je zcela jedno, film je odlišné médium jako svázaná hromada papíru s písmenky a pohyblivé obrázky tu svůj účel plní. TOTO je zfilmovaná báseň, kdo hledá víc, ať si ji přečte. ()
Ano, je to hrozný kýč. Brabec je kameraman, ne žádný režisér. Měl by si to uvědomit a netrápit nás nezvládnutými příběhy, které působí jak omalovánky... Aneb, kdo četl Kytici, ví jak zbytečným dílem je její adaptace, která se jí snaží doslovně ilustrovat... ()
70% ()
Nemůžu si pomoci, chybí mi zde pokora vůči Erbenovi. Kdyby si F.A. Brabec vzal jeho sbírku jako inspirační zdroj, a natočil své sebeuspokojující ekvilibristiky pod jiným názvem a "na motivy", připustil bych, že by se mohlo jednat o zajímavý film. Řeknu-li však, že točím Erbenovu Kytici, pak by tam z toho Erbena mělo snad něco zůstat. ()
Na Kytici jsme byli s gymplem, když to šlo premiérově v kinech (asi jako většina škol v té době), a pamatuju si doteď, že jsem se tehdy platonicky zamiloval do Lindy Rybové, a že naše učitelka výtvarky kritizovala samoúčelnou nahotu Geislerové - což měla samozřejmě pravdu, jak jsem si teď ověřil, když jsem si to po letech pustil znovu, podobně jako jsem opět propadl kouzlu Rybové, která je zde skutečně úchvatná. Pokud jde ale o ten film jako takový, skoro jsem se zhrozil, jak strašná sračka to je, a jak šokujícím způsobem je to filmařsky neinvenční (viz např. tupě doslovné záběry na ubíhající ručičky hodin "od klekání do klekání" či pospojování všech příběhů záběrem postupně zhasínajících svíček a postavou chlapce hrajícího na flétnu), bezděčně směšné (fejkový vodopád v lese, Polívka coby Polednice, prosekávání ledu někde na potoce, ačkoli postavy výslovně citují Erbena, že jde o jezero, mrtvé dítě položené na jídelním stole namísto v posteli, mrtvá matka pohřbená někde ve svahu namísto na hřbitově... člověk se u toho všeho musí jen ptát zoufalé proč?!), a překrucující Erbena tam, kde to nedává vůbec smysl (jako např. přidáním druhé vodníkovy partnerky nebo skonem Zázvorkové v kostele). Myslím, že ten film je dobrým dokladem toho, že když je někdo dobrý kameraman, tak to ještě neznamená, že bude i dobrý režisér, což Brabec jen po letech potvrdil děsivým Májem, který mi tehdy v kině připravil naprosto hrůzný zážitek, který si pamatuji doteď. ()
Tak tohle mě nebavilo. Je to dáno tím, že k poezii nechovám žádné sympatie a tohle téma je mně vzdálené. Aby mě příběh zaujal, musel by ho F.A.Brabec natočit jinou formou, než jakou zvolil. ()
Reklama