Režie:
Zdeněk TroškaKamera:
Jaroslav BrabecHudba:
Harry MacourekHrají:
Blanka Bohdanová, Eduard Cupák, Patricie Havlíčková, Michaela Kuklová, Ivan Jiřík, Zdeněk Martínek, Tomáš Hanák, Valerie Kaplanová, Vladimír Huber (více)Obsahy(1)
Rok 1781. Stárnoucí a životem zklamaná hraběnka Marie Karolina Chamaré (B. Bohdanová) poskytuje na svém zámku pohostinnost abbému (E. Cupák), jenž se u katolických obyvatel panství těší značnému vlivu. Ve skutečnosti je to bývalý jezuita a fanatický odpůrce jakohokoliv pokroku. Jediný, kdo mu dokáže v názorech na víru a vzdělání odporovat, je mladý vídeňský lékař Kamenický (P. Svoboda). Právě díky němu najde zatrpklá hraběnka novou radost ze života. Její manžel se totiž o ženu ani o panství nestará a věnuje se jen hledání podzemního pokladu a svádění hraběnčiny chráněnkyně Renáty (P. Havlíčková). V té době se do kraje vrací českobratrský emigrant Václav Horák (T. Hanák), který se v jeskynním úkrytu tajně schází se svou milou Frantinou (M. Kuklová). Žárlivý nápadník Tomáš (I. Jiřík) však jejich skrýš odhalí a s pomocí abbého rozpoutá na "kacířského" nepřítele krvavý hon. (oficiální text distributora)
(více)Recenze (66)
Jakozto nekdo kdo necetl Jiraskovu predlohu a tudiz neznal pribeh hrabete Chamare jsem velice spokojen s Troskovou verzi.Z detstvi si pamatuji dve casti filmu ,prvni jak nahate zeny a muzi jsou hazeni zivi do jam a tam spalovani ze jejich snahy vylezti ven a scenu zaverecneho zatopeni dolu podzemni vodou.Tato scena se mi i nyni zda velice zdarile provedena.Film provazi skvela atmosfera od zacatku do konce.Sluzebna ,ktera nemuze skoro dychat a stale kasle a presto tlaci vozik s hrabenkou a posluhuje - neco takoveho jsem snad jeste v ceskem filmu nevidel.Bravo.Chvilkami bych tento film nazval mladsim bratrem Kladiva na carodejnice. ()
Bylo to tak nějak temně divné. Ale kamera byla překvapivě dobrá. A atmosféra taky. Vůbec ne špatný film. ()
Jednoznačně nejlepší film Zdeňka Trošky! Vždy jsem tvrdil, že je to dobrý režisér, který pod dohledem dobrých dramaturgů a s dobrou látkou dokáže natočit filmový skvost a tento film je toho nezvratným důkazem. Skvělé vedení herců, skvostná kamera i výprava a v neposlední řadě vynikající režie. Jeden z nejlepších přepisů díla Aloise Jiráska na filmové plátno. Děkuji, pane režisére. ()
Hodnotit budu až po druhém shlédnutí ale moje prozatimní reakce je: "NO TY VOLE! TROŠKA NATOČIL NĚCO Z ČEHO SE MI NECHCE ZVRACET! HALLELUJAH KURVA!" ()
Temné, syrové 18. století a těžko věřit, že to režíruje Troška, protože se to formou a tematicky naprosto vymyká z těch jeho lidových komedií, které dělají tu pravo českou srandu. Ale je fakt, že tady má zase na mušce katolickou církev, takže pozorný divák pozná, co Zdendu pálí. Výborná Bohdanová, ale ještě úžasnější Cupák. ()
Po úvodní zajímavé sekvenci, u které se Troškův styl přehoupl do jiného světla jsem měl poněkud vyšší očekávání, než u jiných Troškových filmů. To co mi ale film na následujících cca 75 minutách nabídl, bylo tak žalostné, že to snad ani není možné. Většina zajímavých situací se smrskla do spršky karikaturních projevů postav, které jsou z většiny přehrané až to bolí. Dramatické scény jsou tak nepřehledné, že postrádají jakoukoli dramatičnost a bouchal jsem u nich smíchu více než u Kameňáku, což se vzhledem k vážnosti žánru moc nehodí. Místy to zachraňuje jistým morálním kreditem doktor, občas jediná uvěřitelná postava v podání Eduarda Cupáka a pak už jen vzpomínka na úvodní sekvenci. Tu jsem však po konci filmu nebyl schopen ke zbytku jakkoli chronologicky přiřadit, možná proto, že úvodní titulek filmu zmizel dřív, než jsem stihl přečíst první větu. Ať Troška točí radši pohádky a Kameňáky, ty jsou ve své prostotě aspoň originální a člověk u nich nevypadá jako hlupák, když se jim přihlouple směje. Možná mě to aspoň donutí přečíst si předlohu, protože nevěřím, že by Jirásek zplodil takovou zmatenou ohavnost s koncem, který působí tak banálně, až dělá z celého díla frašku. *** Ve zkratce: Zdeněk Troška se pokusil natočit Film. Ale po dokončení úvodní sekvence odběhl hledat poklad a režisérská židle zůstala prázdná. ()
Bezpochyby jeden z nejlepších filmů natočených režisérem Troškou. Vzdáleně příbuzný film Andělská tvář je mnohem horší. Poklad hraběte Chamaré je zábavná záležitost, na čemž se podílí napínavý a zajímavý byť historicky silně nevěrohodný příběh, vesměs kvalitní herci a jejich výkony. Silně nevěrohodná je pro mě scéna hromadného upalování "čarodějnic" na začátku 80. let 18. století zobrazená na začátku filmu. V 18. století v našich krajích k takovým excesům již nedocházelo, maximálně se výjimečně upalovali jednotlivci. A doba vlády Josefa II. ani předtím Marie Terezie nebyla již žádnou dobou temna, pokud tedy nebudeme věřit historikům z doby národního obrození a budeme brát v potaz modernější názory na danou dobu. Jiráskovu předlohu jsem zatím nečetl. ()
Doufala jsem, že vedle Boty jménem Melichar narazím na další Troškův solidní film, ale nestalo se. Až na úvodní apokalyptickou scénu, téměř ztělesňující Poslední soud Hyeronyma Bosche, mě další průběh děje připadal jakoby odvozený od už viděného, prostě filmové déjà vu, ač v horší kvalitě. Nutně jsem si vzpomněla na daleko kompaktnější Řád i na námětem trochu podobnou Ďáblovu past. Troška prostě nemá ani na předčasně zesnulého Petra Hvíždě, natož na Františka Vláčila. I když film částečně zachraňují někteří herci (Cupák, Bohdalová, Kaplanová i koneckonců Petr Svoboda), totálně ho potápějí dvě ženské protagonistky (Havlíčková i Kuklová). Popravdě kdybych kdysi nečetla Jiráskovu předlohu, poněkud bych v ději tápala. Ale ani trochu nechápu, proč se scénář na konci tolik od Jiráska odchýlil; nebývá zvykem, že filmový příběh pohřbí postavy, které v knize přežijou; obvykle je tomu naopak. Ale popravdě řečeno v tomto punktu žádný posun k lepšímu nevidím. ()
Musím dát čtyři hvězdy nejen kvůli tomu,že jsem si ve filmu zahrál jezuitu.Tento film je na české poměry a na dobu,ve které vznikl prostě vynikajcí.Hvězdu jsem ubral za nízký honorář,který jasem po natáčení obdržel:) ()
Spolu s "Jasněnkou" nejlepší Troškův film. Kdyby nic jiného, je třeba ocenit úvodní scénu noční můry hraběnky a herecké výkony Bohdanové a Cupáka - ty jsou skutečně excelentní. Taktéž kamera a vůbec celý vizuál. Škoda, že něco podobného nemůže natočit dnes, pro producenty jsou filmy tohoto typu nepochybně nezajímavé. Otázkou také je, jestli Troškův talent mezitím nezplaněl a "neušpinil" se všemi těmi komerčními věcmi typu "Andělská tvář", "Kameňáky" atd. ()
Jaká škoda, že svůj poklad neviděl Troška v takovýchto realizacích, a dal se za pokladem peněz z pokleslých komedií a uřvaných pohádek. Když se, zřejmě v jedné slabé chvíli, chtěl vrátit do svých začátků v Andělské tváři, už to nešlo. Brodíte-li se stále hnojem, je z vás cítit. ()
Troška byl kdysi skutečně docela nadějný režisér, třeba úvodní scéna noční můry je opravdu hodně dobrá. Škoda, že místo svého oblíbeného Zeyera natáčí sračky jako Kameňák nebo Babovřesky. ()
Cituji z mnoha názorů: "Možná máte zafixováno jméno režiséra Zdeňka Trošky jako autora přízemních komedií typu SLUNCE, SENO A..., KAMEŇÁKŮ a BABOVŘESEK, které považujete za podřadnou a stupidní zábavu pro burany. Ať už máte Zdeňka Trošku zařazeného jakkoli, po zhlédnutí tohoto filmu, si nemůžete neříci, že je to velký filmařský talent." Vážně? A tato ideologická masáž s lidově-socialisticky nazíranou církví má být důkaz talentu? Tolik klišé, předvídatelnosti, lacinosti... schematicky pojatým jezuitou počínaje a osvíceným doktorem "Sovou" konče. Přesto si to ** zaslouží. Za kameru, hudbu a vlastně i pokus o vystižení samoty uprostřed zámeckých komnat. Všemi obdivovaná B. Bohdanová se sice spíš vzteká, než hraje, prvoplánové je i režisérovo zpodobnění zatuchlé minulosti a stojícího času pomocí "pavučinou pokrytého" šlechtického sídla - ostatně Troškovo opus magnum s umolousanou ježibabou mělo přijít vzápětí. Nicméně u Trošky se i tohle počítá. A faktem je, že tohle je asi vážně "umělecký" vrchol jeho tvorby!... A burani se z toho učí dějepisu dodnes. ()
Na Zdenka Kameňáka Trošku hodně slušný počin. ()
Viděno dávno , ale moc se mě to líbilo!! ()
Úvodní čtyři minuty jsou naprosto epický a člověk si říká, komu Troška podržel, že mu to prošlo. Potom už to není tak žhavé, ale oproti současné tvorbě pana mistra je to poklad, tudíž lehce nadhodnotím a ty čtyři dám. 70% ()
Skoro až hororový začátek, každopádně pak už se z toho stává standardnější historické drama. Hodnocení: 55 % ()
Ani se mi nechce věřit, že tohle prošlo rukama p. Trošky. Je vidět, že když se netočí na seně, že to jde. ()
Pro mě velmi rozporuplný film. Jsou tady vidět už motivy, které rád Troška používá v dalších filmech. Pro mě až příliš "černé" a tmavých scén ve sklepeních, skalách atd. Nevím zda to byl přímo umysl, ale mně to kazilo požitek z filmu. Jinak příběh a děj té doby, ta ponurost je zachycena skvěle. ()
Je jenom dobře, že někdo natočil po letech konečně film o těch katolických prasatech ()
Reklama