Režie:
Petr VáclavScénář:
Petr VáclavKamera:
Štěpán KučeraHudba:
Jiří VáclavHrají:
Štefan Ferko, Milan Cifra, Radek Holub, Jaroslava Vysloužilová, Claudia Vašeková, Eva Hradilová, Marián Balog, Jaroslav Dufek, Tereza Groszmannová (více)Obsahy(1)
Společnost mu dala to nejnutnější: jídlo, postel, střechu nad hlavou a základní hygienické návyky. Marian však potřebuje lásku, cit a porozumění. Klopýtá cestou svého života, uprostřed nepřátelského a lhostejného světa. Zoufale se brání, hledá a padá stále níž a níž, kdy už pak samotný život neznamená všechno...
Příběh vypráví o mladém romském chlapci, který zoufale hledá svou cestu životem ve většinou nepřístupném, nepřátelském a lhostejném světě.Chlapec z dětského domova má sice kde spát, má co jíst a je vyučen základním hygienickým návykům. Jediné, co mu však chybí, je láska, cit, porozumění, něha. Když se tyto potřebné věci vydá hledat, je vlečen sám sebou i okolním světem stále níž a hlouběji. Propadá se až na dno, tam, kde ani slovo život už nic neznamená. V současné době, kdy začínají i v naší republice vzrůstat rasové nepokoje a pogromy na Romy, se téma rasové diskriminace objevuje v podobné formě vlastně poprvé.
Díky spolupráci s matkou, Ljubou Václavovou, se mohl režisér seznámit blíže s osudy odložených, opuštěných či odejmutých dětí. Výše uvedený příběh není jen jednotlivým osudem, ale v podobné situaci se každou chvíli ocitá několik desítek dětí. Snad konečně rozvíří nejen diskusi, ale i potřebnou a nutnou pomoc ze strany nás všech. (oficiální text distributora)
(více)Recenze (59)
Obsah včetně závěru: Tragický osud romského chlapce, odebraného jako batole matce a jeho putování po dětských domovech a ústavech. Nesmělost, touha po matce, zklamání, nedůvěra a touha po nové důvěře. Bodne vychovatelku, která ho má ráda, ale nespravedlivě ho potrestá. Při útěku z vězení mu pomůže bývalý vychovatel, který je bral na výlety ven z ústavu (? Jan Šikl – spoluscénárista), nemá kam jít, ztluče Angličana, který ho fotil na Hlaváku, vybourá se v jeho autě, když jede za bývalou vychovatelkou, platonickou láskou, jedinou kdo zbývá, utíká lesem a doběhne k ledové rozvodněné řece. ()
Mal to Marian ťažké. Detský domov a polepšovňa, to nie je med lízať. Súdružky vychovávateľky sú také i onaké, žiadna nebola podľa jeho predstáv. Cigáni tu naozaj pracujú, teda hrajú vo filme, a nejde im to vôbec zle. Možno aj preto, že hrajú samých seba, tak je to bez pretvárky, bez prikrášlenia. A hoci sú všetci v podstate kriminálnici, stále mám pocit, že sú o level vyššie, ako bežní cigáni, ktorých stretnem v meste a to ani nemyslím na cigánske getá pri veľkých mestách. Film je dlhý, všetko v ňom má svoje miesto, len ten záver nemusel byť práve takýto. Vlastne bol koniec úplne blbý a radšej posledných desať minút vo filme nemuselo byť, lebo mi pokazilo dobrý dojem. –––– My totiž sedíme na kýblu strašnejch sraček a musíme se snažit, aby ty sračky nevytekly ven! ()
Budu strucny - tri nejlepsi ceske porevolucni filmy podle mne jsou: 1) Knoflikari, 2) Marian, 3) Navrat idiota - razeno abecedne. Konkretne k tomuto filmu: Nemam pocit, ze by se reziser stavel na stranu romskych prislusniku a zadal by pochopeni jejich chovani a cinu, ktere... (zemerne vetu nedokoncuji). Naopak mam pocit, ze nechava samotneho divaka, aby si z pribehu vzal to, co povazuje za nejdulezitejsi a sam ho interpretoval. Ma interpretace zni takto - veskere snahy o prevychovu naroda, jehoz cast (zduraznuju CAST) se 500 let po prichodu na nase uzemi jeste nenaucila zakladnim pravidlum nasi spolecnosti (o ceskem jazyku nemluve), jsou zbytecne. ()
Hustá záležitost... Smutné a asi i částečně pravdivé. Už jsem to tu dříve psal, četl jsem knihu o rómech, kterak přišli tehdá do Čech... Je v tom jistá paralela. Naši je nejprve vítali jako uprchlíky ze Svaté země (tuto báchorku jim předkládali sami příchozí). Jenže hostitele asi nebavilo v těch leckdy nuzných časech příchozí nekonečně vydržovat a tak romové začali krást a díky rozvinutým cechům a nemožnosti se zapojit začali dělat jen podružnou práci... Práce s koňmi, dráteničinu, bylinkářství, hraní na nástroje... A tak to s nimi vlastně šlo dějinami. Dneska se už možná většina ani nesnaží integrovat. Zná slabiny systému a ví jak jej správně podojit. Leckerá rómská rodina zná všechny své nároky na dávky lépe než čerstvě nastoupivší úřednice... Těch pár co se chce vymanit to má věřím neskutečně těžké. Marian je smutným filmem, který se snaží poukázat na to, že leckdo měl v rukách špatně rozdané karty už od prvopočátku. Já však osobně vidím problém hlavně v samotném přístupu Rómů. Je to hlavně na nich aby dokázali majoritě, že to s integrací myslí vážně... Vadí někomu Vietnamci? Jejich děti mají česká jména, chodí do škol, řada z nás si s těmi co nám večer ve večerce na rohu prodají i v 20:00 čerstvé rohlíky poklábosí a leckdy i tyká.... Nikomu jejich přítomnost nevadí, protože se integrovali. Točit dnes filmy o Rómech je líbivé a leckdy i laciné. Tento naštěstí vznikl ještě dávno před touto vlnou. Velmi se mi líbil herec hlavní postavy, typově pěkně zvolen a hlavně pan Holub, kterého jsem nikdy moc nemusel, ale tady bych mu zatleskal. 4 sudy piva. * * * * ()
Nemyslim si, že je to špatně udělaný film. Jen jsem celých 109 minut měla pocit, že se mě pan Petr Václav snaží přesvědčit o tom, že romská menšina je už od útlého dětsví formována naší společností k tomu, aby žila jinak, vyznávala jiné životní hodnoty a hlavně se cítila ublíženě a nedoceněně. A tak jsem sledovala příběh romského chlapce, který už v cca 8letech vzal do ruky nůž a s vychytralou větou: "Mně ještě nemůžou zavřít, protože jsem malej" ho vrazil do zad vychovatelce. Důvod? "Ona mi ublížila". Ano ublížila mu. Zranila jeho city, když mu nabídla lásku a vzápětí mu oznámila, že ji zklamal a našla si jiného klučinu "na hraní". Marian dospěl, po "pasťáku" přišel život venku, basa......a zase basa. Mladý muž lže, krade, zbije svou holku a v závěru filmu zabije člověka. Sledujete ten příběh a máte pocit, že toho kluka musíte pochopit, protože ve všech těch problémech se ocitl vlastně nevinně. Život je na něj nastražil a protože společnost mu nedala to co potřeboval, tak je prostě využil. Jenže milý autore, já ho nechci pochopit. Už proto, že musím žít ve stejném světě jako on. ()
Galerie (8)
Zajímavosti (2)
- Část filmu byla točena v králické polepšovně na Orlickoústecku. (Skarface)
Reklama