Režie:
Petr VáclavScénář:
Petr VáclavKamera:
Štěpán KučeraHudba:
Jiří VáclavHrají:
Štefan Ferko, Milan Cifra, Radek Holub, Jaroslava Vysloužilová, Claudia Vašeková, Eva Hradilová, Marián Balog, Jaroslav Dufek, Tereza Groszmannová (více)Obsahy(1)
Společnost mu dala to nejnutnější: jídlo, postel, střechu nad hlavou a základní hygienické návyky. Marian však potřebuje lásku, cit a porozumění. Klopýtá cestou svého života, uprostřed nepřátelského a lhostejného světa. Zoufale se brání, hledá a padá stále níž a níž, kdy už pak samotný život neznamená všechno...
Příběh vypráví o mladém romském chlapci, který zoufale hledá svou cestu životem ve většinou nepřístupném, nepřátelském a lhostejném světě.Chlapec z dětského domova má sice kde spát, má co jíst a je vyučen základním hygienickým návykům. Jediné, co mu však chybí, je láska, cit, porozumění, něha. Když se tyto potřebné věci vydá hledat, je vlečen sám sebou i okolním světem stále níž a hlouběji. Propadá se až na dno, tam, kde ani slovo život už nic neznamená. V současné době, kdy začínají i v naší republice vzrůstat rasové nepokoje a pogromy na Romy, se téma rasové diskriminace objevuje v podobné formě vlastně poprvé.
Díky spolupráci s matkou, Ljubou Václavovou, se mohl režisér seznámit blíže s osudy odložených, opuštěných či odejmutých dětí. Výše uvedený příběh není jen jednotlivým osudem, ale v podobné situaci se každou chvíli ocitá několik desítek dětí. Snad konečně rozvíří nejen diskusi, ale i potřebnou a nutnou pomoc ze strany nás všech. (oficiální text distributora)
(více)Recenze (59)
Mal to Marian ťažké. Detský domov a polepšovňa, to nie je med lízať. Súdružky vychovávateľky sú také i onaké, žiadna nebola podľa jeho predstáv. Cigáni tu naozaj pracujú, teda hrajú vo filme, a nejde im to vôbec zle. Možno aj preto, že hrajú samých seba, tak je to bez pretvárky, bez prikrášlenia. A hoci sú všetci v podstate kriminálnici, stále mám pocit, že sú o level vyššie, ako bežní cigáni, ktorých stretnem v meste a to ani nemyslím na cigánske getá pri veľkých mestách. Film je dlhý, všetko v ňom má svoje miesto, len ten záver nemusel byť práve takýto. Vlastne bol koniec úplne blbý a radšej posledných desať minút vo filme nemuselo byť, lebo mi pokazilo dobrý dojem. –––– My totiž sedíme na kýblu strašnejch sraček a musíme se snažit, aby ty sračky nevytekly ven! ()
Hustá záležitost... Smutné a asi i částečně pravdivé. Už jsem to tu dříve psal, četl jsem knihu o rómech, kterak přišli tehdá do Čech... Je v tom jistá paralela. Naši je nejprve vítali jako uprchlíky ze Svaté země (tuto báchorku jim předkládali sami příchozí). Jenže hostitele asi nebavilo v těch leckdy nuzných časech příchozí nekonečně vydržovat a tak romové začali krást a díky rozvinutým cechům a nemožnosti se zapojit začali dělat jen podružnou práci... Práce s koňmi, dráteničinu, bylinkářství, hraní na nástroje... A tak to s nimi vlastně šlo dějinami. Dneska se už možná většina ani nesnaží integrovat. Zná slabiny systému a ví jak jej správně podojit. Leckerá rómská rodina zná všechny své nároky na dávky lépe než čerstvě nastoupivší úřednice... Těch pár co se chce vymanit to má věřím neskutečně těžké. Marian je smutným filmem, který se snaží poukázat na to, že leckdo měl v rukách špatně rozdané karty už od prvopočátku. Já však osobně vidím problém hlavně v samotném přístupu Rómů. Je to hlavně na nich aby dokázali majoritě, že to s integrací myslí vážně... Vadí někomu Vietnamci? Jejich děti mají česká jména, chodí do škol, řada z nás si s těmi co nám večer ve večerce na rohu prodají i v 20:00 čerstvé rohlíky poklábosí a leckdy i tyká.... Nikomu jejich přítomnost nevadí, protože se integrovali. Točit dnes filmy o Rómech je líbivé a leckdy i laciné. Tento naštěstí vznikl ještě dávno před touto vlnou. Velmi se mi líbil herec hlavní postavy, typově pěkně zvolen a hlavně pan Holub, kterého jsem nikdy moc nemusel, ale tady bych mu zatleskal. 4 sudy piva. * * * * ()
Silné, autentické, depresivni drama. Škoda, že jej zná tak málo lidí. Jeden z důvodů proč si stěžovat na ČT. Jen ona sama podpořila vznik desítek našich filmů, ale prakticky je skoro pravidelně nereprízuje na obrazovkách. Škoda, protože Marian je opravdu dobrý film, takových jakých u nás moc nevzniká a to je škoda. ()
Romství na x-tý způsob asi tak, jak ho vidíme my, majorita. Citová deprivace a emoční plochost u takových dětí je doživotní, na které může a nemusí navazovat zločinecká dráha. Jsou tito deprivanti plně odpovědni za své chování nebo jim ho do vínku zčásti věnovaly minulé a předminulé generace? Marian se bránil po svém, i když ho šatili a živili. Myslím si, že nebylo podstatné, že je Rom. Ta vychovatelka udělala velkou chybu, nejdříve přilnula, pak odmítala jeho náklonnost. Malý Marian hrál velmi dobře, ten velký už tak ne. Občas byl film špatně ozvučený. Samotné téma je notoricky omílané a známé. To režisérovy Paralelní světy byly daleko lepší díky své niternosti a neopakovatelnosti. ()
Pokud bych měla film hodnotit pouze jako umělecké dílo, našla by se řada nedostatků. Když ho vezmu jako konkrétní výpověď za přímé účasti těch, kterých se to týká, bude moje hodnocení o dost vyšší. Marian je totiž výpovědí o skupině lidí. I když jde o hraný snímek, má charakter dokumentu. Netuším, jak jsou podobné snímky přijímany samotnými Rómy, Jarmila Balážová se o většině podobných sníků vyjadřuje na stránkách Romea.cz kladně. Většina podobných snímků se zabývá pouze přestavením problému, protože žádné dostupné řešení není. Snímky se točí, jsou oceňovány, ale jak je patrno i ze zdejších komentářů, naše postoje se bohužel příliš nemění. Challenge Tour 2015: 30 dní se světovou kinematografií ()
Galerie (8)
Zajímavosti (2)
- Část filmu byla točena v králické polepšovně na Orlickoústecku. (Skarface)
Reklama