Režie:
William A. WellmanScénář:
Milton KrimsKamera:
Charles G. ClarkeHudba:
Alfred NewmanHrají:
Dana Andrews, Gene Tierney, June Havoc, Edna Best, John Ridgely, Eduard Franz, Berry Kroeger, Peter Whitney, Christopher Olsen, Nicholas Joy, Mauritz Hugo (více)Obsahy(1)
Zradit vlastní svědomí je špatné. Zradit Sovětský svaz ještě horší.
Řadový šifrovací úředník sovětské ambasády v Kanadě Igor Guzenko se na konci druhé světové války dostane do osudového soukolí špionážních intrik. Po výbuchu atomové bomby v Hirošimě totiž sovětské tajné služby na západě zvýší svoji činnost. Přes Guzenkovy ruce proudí tajné informace o západním atomovém výzkumu přímo ke Stalinovi. Muž se jednoho dne rozhodne ukrást kopie tajných dokumentů a předat je kanadské vládě. Úředníkům ministerstva spravedlnosti ani představitelům tisku však nedojde, že Guzenko jim skutečně nabízí informace o špionážní síti nepřátelské země. Šifrér se i se svou ženou a malým synkem ocitá v nebezpečí života: sovětští nadřízení po něm už pátrají...
Film vznikl podle skutečného příběhu Igora Guzenka, pracovníka sovětské ambasády v Ottawě, dále podle zprávy kanadské Královské komise z roku 1946 a podle soudních důkazů, které vedly k usvědčení deseti tajných sovětských agentů. Dokumenty, uváděné ve filmu, odpovídají písemnostem ze skutečného případu. Exteriérové scény byly natočeny na autentických místech včetně domu, kde Guzenkovi bydleli.
(oficiální text distributora)
Recenze (9)
Výborná režie, zajímavý námět i dobří herci. ()
Jeden z těch filmů, které se snažily, a já tomu rozumím, podat pomocnou ruku.Ale kdo je z těch, kterým vlatně byly určeny, mohl vidět.Snad nikdo. ()
Železná opona, jak už sám název napovídá, je film studenoválečný a propagandistický, což bych mu nevyčítal tak silně jako fakt, že je to film z hlediska scénáře beznadějně naivní a z hlediska zpracování vyloženě tuctový. Kdyby na mě někdo vyrukoval s podobnou historkou dnes, nejenže bych bez váhání film poslal do odpadu, ale ještě bych byl vyloženě naštvaný, že si ze mě někdo tropí šprýmy. Hlavní hrdina ukradne na sovětském velvyslanectví dokumenty podléhající nejvyššímu stupni utajení a křečovitě se je snaží vnutit nikomu menšímu než ministru spravedlnosti a poté se dokonce obrací na tisk. Když se mu to nepodaří, uchýlí se, kam jinam, než do bezpečí svého bytu, kde ho navštíví agenti KGB a bouchají na dveře a prosí a přemlouvají, aby jim už konečně otevřel dveře a vysvětlil politováníhodný omyl. Jako komedie by to fungovalo báječně, jako vážně se tvářící drama už to skřípe až hanba. Polehčující okolností je ale rok vzniku - v roce 1948 zkrátka nebyl ten správný odstup od tématu. Film je sice natočený podle skutečné události, ale tuto událost si tvůrci přizpůsobili svému obrazu a s realitou děj na plátně nemá prakticky nic společného. Celkový dojem: 30 %. ()
Skoda, že to opravdu zajímavé začalo až v posledních pětadvaceti minutách. Do té doby se snímek spíš vlekl vzhledem k tomu, o jak zajímavé téma jde. Realističnost hold není vždycky výhra. ()
Je zaujímavé, a zároveň aj úsmevné, čo sa v roku 1948 považovalo za triler. Trilerové prvky sa tu síce nachádzajú, ale vyskytujú sa až v úplnom závere, ale napätie je pri nich minimálne. Ide predovšetkým o špionážnu drámu z obdobia začínajúcej studenej vojny. Zaujímavý je hlavne pohľad z opačnej strany, keďže hrdinom je sovietsky špión, ktorý usúdi, že je lepšie prebehnúť k "nepriateľovi". Film sa nevyhne naivite, propagátorstvu západného demokratického sveta a takej jednoduchosti, na druhej strane sa aspoň veci zbytočne nekomplikujú. Mladý Dana Andrews síce vôbec nevyzerá ako Rus, je ako ťahúň je fajn. Chýbali aspoň náznaky nejakej akcie. ()
Galerie (14)
Zajímavosti (1)
- Film Železná opona zahájil řadu protikomunistických filmů, kterých během následujících let vzniklo hned několik desítek. (everlong)
Reklama