Režie:
William WylerKamera:
Ernest HallerHudba:
Max SteinerHrají:
Bette Davis, Henry Fonda, George Brent, Margaret Lindsay, Donald Crisp, Fay Bainter, Richard Cromwell, Henry O'Neill, Spring Byington, John Litel (více)VOD (2)
Obsahy(1)
Nevychovaná Julie Marsden (Bette Davis) si svým provokativním chováním působí v jižanské společnosti stále další nepříjemnosti, až to na jednom bálu přežene a rozhádá se tak se svým snoubencem (Henry Fonda). Po roce se s ním znovu shledá a kajícně ho prosí za odpuštění... (Pohrobek)
Videa (1)
Recenze (33)
Na svou dobu zcela mimořádný film. Stačí vyjmenovat režie, kostýmy, hudba, herecké obsazení. Opravdu škoda, že film není v barvách, protože zde by tomu barva ještě hodně dodala. Postava Jezebel je svou povahou tak trochu Scarlett v podání Bett Davisové. Herecký projev Davisové ale převažuje všechno, co nám televizní inscenace Scarlett nabízejí. Nejsilnější momenty filmu: Návštěva plesu v rudých šatech a následná hádka, shledání Julie s Prestonem v momentě kdy je ženatý a ona to neví a samozřejmě závěrečná scéna, kdy Julie chce doprovázet Prestona na poslední cestu a prosí Amy o svolení.“ Poslední záběry, kdy Julia odjíždí s průvodem smrti, aby splatila své hříchy, mají silnou emocionální rovinu. Zajímavostí je obsazení mladého Henryho Fondy, hvězdy poválečné kinematografie. 83% ()
V prvních minutách má člověk pocit, že se dívá na nějakou variantu lehké romantické komedie s emancipovanou dívenkou, která bude provokovat zdejší zkostnatělou smetánku a nakonec spočine v náručí svého zpočátku zděšeného nápadníka a budou žít šťastně až do smrti. Wyler ale rychle původní lehkost překlápí v hořkost a původní sympatie k rozjívené Julii se brzy mění v odpor k rozmazlené holčičce, která působí nejen společenské skandály, ale stává se i příčinou velké tragédie. Davisová je v jedné ze svých nejlepších rolí, však za ni taky dostala Oscara, asi největší devízou celého vyprávění. Společně s poslední dvacetiminutovkou, kdy do všeho hodí vidle válka a žlutá zimnice. Ze závěrečné katarze a zejména posledního pohledu na káru opravdu mrazí. ()
Jezebel sa v biblickej terminológii hovorí nevychovaným, drzým a padlým ženám a presne takto bola pomenovaná Julie Mardsen ( vynikajúca Bette Davis ). Jej svojvôľa a tvrdohlavosť ju pripravila o životnú lásku a vlastná pýcha jej dovolila o ňu bojovať, až keď bolo neskoro. Sme v roku 1852 v New Orleans ( vačšia časť príbehu sa odohráva o rok neskôr ) a naškrobená spoločnosť nemá pochopenie pre živel akým je Julie. Wylerova réžia dokázala dokonale vykresliť vtedajšiu atmosféru, a jeho hlavná hviezda si za svoj výkon právom odniesla Oscara. Wyler je silný v komorných scénach, ak však prídu na rad "veľké" scény, dokážu vyvolávať mrazenie na chrbte. Jezebel je filmovou lahôdkou na aké sa veľmi dobre pozerá. ()
Ak je niečo na zlatom veku Hollywoodu absolútne jedinečné, je to emocionálna stránka vtedajších trhákov. Scény od scén ubiehajú krotko, výprava a réžia podporujú neduhy scenáru a herecké výkony dodávajú sekvenciám potrebný náboj. Pre dnešnú generáciu nudné a gýčovité, pre znalcov a obdivovateľov je to v mnohých scénach na kapesníky. ()
Vlastne jediný problém toho filmu je, že existuje Juh proti severu. Toto je niečo veľmi podobné, iba namiesto vojny tu zúri pandémia. Bette Davis je ako rozmaznaná mrcha skvelá a všetci ostatní jej zdatne sekundujú. Začína to ako celkom sranda, no postupne to temnie až k mimoriadne silnému záveru. Väčšinou ide o komornú záležitosť, no tých niekoľko minút epických záberov na chorobou zmietaný New Orleans sú úžasné. Pokojne to mohlo mať o hodinku viac, pretože toto je presne jeden z tých filmov, pri ktorom som nechcel aby skončil. 10/10 ()
Galerie (129)
Zajímavosti (9)
- Miriam Hopkins bola spoluvlastníkom práv na divadelnú hru. Tie predala štúdiu Warner Bros. za prísľub, že bude zvažovaná na úlohu Jezebel. (Michal74)
- Kandidátom na hlavnú mužskú úlohu bol Franchot Tone. (Michal74)
- Film mal pôvodne režírovať Edmund Goulding. (Michal74)
Reklama