VOD (1)
Obsahy(1)
Kouzelný příběh o Krabatovi, pocházející původně z Indie a objevující se později v různých obměnách souboje čarodějova učně a mistra v mnoha zemích světa, je příběhem chlapce, který se na prahu dospělosti přiblížil temným silám a je jimi fascinován, dokud nepozná, že jej mohou zahubit. Převyprávění lužickosrbské legendy o Krabatovi (Krawatovi, Chorvatovi) z přelomu 17. a 18. století ze slezské Horní Lužice, již nám svým nenapodobitelným způsobem předkládá mistr českého filmu Karel Zeman na motivy knihy liberečáka Otfrieda Preusslera. Čarodějův učeň je o silách srdce, jež nelze změnit a jež ovládají naše city a jednání a mohou být zdrojem nenávisti i lásky, zloby, závisti či radosti. Je možné je využívat k dobrému či zlému (neboli k bílé i černé magii, jak se kdysi říkávalo). V tomto věčném souboji vede k osvobození z osidel zla jen cesta pevné vůle a víry v lásku. (oficiální text distributora)
(více)Videa (2)
Recenze (542)
"Krabatee, Krabatee...", sípal havran hlasem Jaroslava Moučky, vzpomínáte? Ještě teď se mi ježí vousy, když si na to vzpomenu. Pokud se vám líbila třeba Mrtvá nevěsta, tak určitě zkuste někde vyhrabošit tento starý klenot. A hlavně si ho nespleťte se stejnojmenným večerníčkem s obrázky Josefa Lady. Tento Čarodějův učeň vychází z knížky jistého Ottfrieda Preusslera a Zeman ho natočil na německou objednávku. A podařilo se mu skloubit zadanou ponurost se svou typickou poetickou, rozhodně víc než třeba Vorlíčkovi v Ptáku Ohnivákovi. Hrůzný jednooký čaroděj, strašidelný mlýn v závějích sněhu, jeho promodralý personál a kryptický hlas vypravěče... Jedno dítě nezůstane suché. 100% ()
Nádherně temná pohádka, která se krve rozhodně nebojí. Když umírá jako první Tonda, už jako dítě jsem se třásl hrůzou, jak z něj pomalu zurčí potůček krve. Preussler to napsal nádherně, dokonce lépe, než je zde ztvárněno, a můžeme na něj být právem hrdí (fakt, že byl Sudeťák, mi v tomto tvrzení ani v nejmenším nevadí, a skutečnost, že takoví lidé byli odsunuti, je prostě ohavná). Skvělá postava čaroděje, sípavě namluvená Jaroslavem Moučkou, mě ze sna občas budí doteď. Tak mají vypadat pohádky. ()
Takhle mají vypadat filmy pro děti. Každé rádo po podvečerním promítání usne, aby aspoň na chvíli zapomnělo, v jakém to žije světě. A ráno se s radostným vyskočením probudí, protože si vzpomnělo, v jakém to žije světě. ♥♥♥ (Kniha taky stojí za to. Po jejím přečtení jsem vyloženě litovala, že se do filmu nevešel výlet kočárem s Mistrem na bál. Na druhou stranu jsem si to ale zase během čtení dovedla docela dobře představit v modro-snové animaci.) ()
Solidní pohádka na dobrou noc. Nejvíce se mi líbil styl vypravování a na tehdejší dobu i vinikající animace. Přestože jsem viděl vysoká hodnocení mých předchůdců, čekal jsem uspávačku, kterou ani neuvidím do konce. Já moc na tenhle styl nejsem. Byl jsem ovšem velmi mile překvapen a musím říct, že Krabat má mnohem větší úroveň, než kterákoliv dnešní pohádka. Najde se v ní napětí, láska, přátelství i smrt a divák se ani minutu nenudí. ()
Čarodejníkovho učňa som dlho vyhľadával, ale televízie tvrdošijne ponúkali verzie, o ktoré som nestál. Neviem, či je optimálne, že som túto hororovú rozprávku premiérovo sledoval so šiestimi krížikmi na chrbte, ale viem, že by som ju nedovolil sledovať môjmu šesťročnému vnukovi. Zemanov Vynález skazy patrí do mojej stovky najobľúbenejších filmov a po dnešku tam bude patriť aj Čarodejníkov učeň. Výtvarné riešenia, animácia a hudba sú v oboch prípadoch porovnateľné, ale vo Vynáleze je navyše môj obľúbený Jules Verne. Ďalší mimoriadny film od mimoriadneho režiséra chrliaceho originálne nápady. ()
Galerie (17)
Photo © Filmové Studio Gottwaldov
![Čarodějův učeň - Z filmu](http://image.pmgstatic.com/cache/resized/w663/files/images/film/photos/158/597/158597480_6e34bd.jpg)
Zajímavosti (5)
- Film je zpracován tzv. ploškovou animací. (Ded@M@tes)
- Jméno Krabat je odvozeno od slova Chorvat. (Terva)
- Předlohou filmu byla kniha "Čarodějův učeň" (1971) napsaná libereckým rodákem Otfriedem Preußlerem (Otfried Syrowatka, 1923-2013) podle lužickosrbské legendy o Krabatovi. Příběh knižně zpracoval také Jurij Brězan (1916-2006) pod názvem „Čorny mlyn / Die schwarze Mühle“ - stalo se tak o dva roky dříve, ovšem v ČSSR byl český překlad k dispozici ve stejném roce jako Preußlerova kniha. (Ded@M@tes)
Reklama