Režie:
Karel ZemanHudba:
Luboš FišerHrají:
Emil Horváth ml., Magda Vášáryová, František Filipovský, Josef Větrovec, Čestmír Řanda st., Vladimír Menšík, Jiřina Jirásková, Karel Effa, Jaroslav Mareš (více)Obsahy(1)
Poslední z trikových hraných filmů Karla Zemana, které vizuálně vycházely ze starobylých rytin provázejících romány Julese Verna. Tentokrát příběh začíná na zapadlém místě kterési francouzské kolonie, které od zemského povrchu odloupla obrovská kometa a vyvrhla do vesmíru. Ale i tam pokračují malicherné spory, řevnivost i přípravy k povstání... Režisér tu dospěl k výrazné komediální nadsázce, ke karikatuře nejrůznějších úředníků a vojáků, když již odmítal řešit jakékoli "nadčasové" záležitosti. Je to poslední film, v jehož titulcích směl být jako scenárista uveden Jan Procházka. (oficiální text distributora)
(více)Recenze (186)
Príbeh sa aj napriek stopáži celkom vleče, ale rovnako je to film, ktorý dokáže svojím vizuálom a pôvabnou Magdou niekoľko krát vyraziť dych. Zeman patril určite k tým vizuálnejším režisérom, čo je v rámci doby a politickej situácie pomerne rarita. Využitie farebných filtrov, animácie a prostoduchého herectva Emila Horvátha ml. tvorí filmu komplexnosti( až na toho Horvátha), kde aj na malom poli a s malým množstvom postáv môžme hovoriť o premyslenom a niekoľko vrstvovom svete. Na kométe je síce v mnohom nelogický, ale určite pôsobivý film. Na Cestu do Praveku to ale v rámci akejsi rozprávkovosti a premyslenosti nemá. ()
Trošku moc přefantazírované, hrozně to přeskakovalo v ději (to byl asi nejhorší průser tohohle filmu) a tentokrát mě to i dost nudilo, ale jinak je to klasickej Zeman se všemi jeho klady i zápory. Ale jako respekt. Vyrobit film z takhle ujeté předlohy, to vyžaduje odvahu, um a brambory. Vlastně brambory ani ne. ()
„Cítili jsme se zde velice spokojeně. Pomáhali jsme ze všech sil a šířili civilizaci…“ Aneb jak se spřežením plastových hrnců dinosaury zahnat na útěk. Jules Verne asi nikdy nebude můj šálek kávy, na druhou stranu, Zemanovi se podařilo mi ho přiblížit asi nejsnesitelněji, jak v mém případě vůbec šlo. Ve snímku Na kometě se hýří nápady, fantazií, všemožnými detaily (třeba takové Effovo „Ještě se mi to připálí!“), takže nuda se nekoná. Krom již zmíněného Effy se o zábavu stará také Filipovský se svými průpovídkami, nechybí něžná Vašáryová (rozhánějící konkurenci polštáři)…jen jsem nepochopil to nesmyslné a rušivé předabování hlavního páru (v případě Drbohlavové by to snad ještě šlo, ale u Třísky mě hrozně štvalo, že nedostal roli přímo on). Už jsem se tak trochu smířil s faktem, že mě asi žádný Zemanův film nechytí natolik, abych mu přiřkl 5*, na druhou stranu, pár jeho kvalitních počinů jsem již viděl, takže to budu zkoušet dál, protentokrát dávám solidní 4*. „Není to volovina, co děláme?“ - „Kterej rozkaz není volovina.“ ()
V poslední své velké filmové adaptaci fikčních světů Julese Vernea se český režijní génius Karel Zeman nechal volně inspirovat románem Na kometě, který nadto obohatil o výraznou romantickou dějovou linku a opět postavil na (své stěžejní) myšlence čirého pacifismu a protiválečného vyznění. Vznikl tak zajímavý slepenec naivně fantastického filmu, páně režisérovy někdejší filmové Cesty do pravěku a v jedné chvíli dokonce snad jakési československé nápodoby Godzilly, která tentokráte nepřišla z hlubin oceánu, ale přiletěla na kometě z hlubin vesmíru (její originální způsob zahnání dobře postihuje poetiku Zemanových snímků). Film byl výtvarně opět vystavěn na dobových rytinách k Verneovým románům a jeho právě výtvarné zpracování a atmosféra jsou nejhodnotnějšími devízami celého díla. Samozřejmostí je také skvělé herecké obsazení, v němž zaujme především nádherná Magda Vášáryová. Na kometě je důstojné rozloučení velkého režiséra s velkým spisovatelem... ()
Čistě objektivně je to možná slabší film Karla Zemana. Dějově možná trochu vázne. Možná není tak zajímavý. Chvályhodnou protiválečnou myšlenku možná utápí ve zmateném poskakování odtud tam a zase zpět. A Emil Horváth ml. možná vděčí za charizma hlavně dabingu Jana Třísky, protože jinak je docela dřevo. Možná, možná, možná. Co je to ale všechno platné, když je Na kometě pořád tak krásný film a stoprocentní zasněná, až dojemná fantazie. ()
Galerie (45)
Photo © Bonton
![Na kometě - Fotosky](http://image.pmgstatic.com/cache/resized/w663/files/images/film/photos/158/740/158740425_bd26c0.jpg)
Zajímavosti (12)
- Slovenské herce Emila Horvátha a Magdu Vašáryovou, kteří ztvárnili hlavní postavy Servadace a Angeliku, nadabovali při postsynchronech kvůli jejich výrazné slovenštině Jan Tříska a Jana Drbohlavová. (funhouse)
- Tento film není prvním filmem, kde byl zfilmován Vernův román „Na kometě“. Tím prvním je film Valley of the Dragons z roku 1961. Nutno ale dodat, že tento film byl ovlivněn filmy One Million BC (1940), King Dinosaur (1955), Cat-Women of the Moon (1953) a Rodan (1956). Ještě zbývá dodat, že samotný Vernův román nebyl v USA do té doby publikován kvůli antisemitismu. (Jan.Kanak)
- Ve filmu není vysvětleno, jak se na kometu dostali dinosauři. Možná se kometa přiblížila k Zemi už dříve a nabrala je při prvním doteku. Také je možné, že se dinosauři na kometě vyvinuli evolučně, ale v tom případě by měli mimozemský původ. Ve filmu jsou také nepřímo zmíněni mimozemšťané. Když se totiž kometa přiblíží k Marsu, podívá se Hector Servadac (Emil Horváth ml.) do dalekohledu a říká: „Zdá se, že je tam civilizace vybudovaná rukama rozumných bytostí.“ Dalším filmem Karla Zemana, kde se vyskytují mimozemšťané (tentokrát ovšem ne skuteční), je Baron Prášil (1961), kde právě Baron Prášil a jeho přátelé považují kosmonauta Toníka za Měsíčňana. Zajímavé je, že jedním z možných Toníkových domovů je zmíněn právě Mars. (Jan.Kanak)
Reklama