Režie:
Carl Theodor DreyerKamera:
Karl AnderssonHudba:
Poul SchierbeckHrají:
Lisbeth Movin, Thorkild Roose, Sigrid Neiiendam, Preben Lerdorff Rye, Olaf Ussing, Preben Neergaard, Emilie Nielsen, Harald Holst, Sophie Knudsen (více)Obsahy(1)
"Postavte ji na hranici a zapalte oheň", křičely davy venku, když inkvizitor bušil na dveře Marte. Do rodiny místního pastora, starého Absolona se ze studií vrací syn Martin. Krásná Anne, jeho nová matka ho často vídá ve snách. Její tchýně, vládkyně domu, ji nemá ráda, proto se Anne těší, že v něm nalezne zpřízněnou duši. Píše se rok 1623 a na dánské vsi vrcholí éra čarodějnických procesů. Marte, obviněná ze spolčení s ďáblem, na chvíli nalezne v pastorově domě úkryt, od ní se také Anne dozví, za jakých okolností byla svou matkou starému muži přislíbena. Absolon, který neuchrání Marte od procesu, ač je jí zavázán, si od ní vyslechne kletbu, že stejný plamen jako ji spálí i Anne. Hořící hranice spojí Anne a Martina do vroucného objetí. (oficiální text distributora)
(více)Recenze (20)
Vynikající snímek slavného dánského režiséra, který uchvacuje jak bohatostí svého vyprávění, tak vizuálním zpracováním i skvělým herectvím hlavních postav. Zpočátku by se mohlo zdát, že film je především o čarodějnických procesech 17. století, které jako černá nemoc brázdily Evropou a vůbec světem té doby, nicméně hon na čarodějnice zde funguje spíše jako rámec pro tématicky mnohem širší příběh. Dreyer nám v bergmanovsky laděném dramatu vypráví o pastorovi Absolonu Pederssonovi a jeho mladičké ženě, o Absolonově matce i jeho synovi, který se po dlouhé době vrátí domů, vypráví nám o vzájemných vztazích, o lásce a nenávisti... Důležitou složkou komplikovaného příběhu je též víra, pochybnosti...pokrytectví i fanatismus. Den hněvu je zkrátka dějově skvělým způsobem vystavěný snímek, který se pak v trýznivém závěru opět vrací k čarodějnictví a završuje tak tragédii ohromujících rozměrů. Doporučuju zhlédnout v pokročilé noci, kdy dreyerovsky tísnivá atmosféra v kombinaci s všeobjímající neprostupnou tmou a tichem umocňují již tak dokonalý zážitek. ()
7,5/10 Obviňovanie z čarodejníckych praktík je v Dni hnevu len spúšťačom a vyústením mechanizmu hriechu a (nevyhnutného) trestu, a ako také nie je v tomto prípade problematizované. Z teologického hľadiska je však zaujímavé, že diabol/Satan nehrá iba rolu iniciátora, pokušiteľa k porušovaniu (božích?) zákonov, ale má aj prsty v samotnom potrestaní (všimnite si kozla v jednej z kľúčových scén). ()
Komorně laděný film, který je přesto plný křiku a podrobuje všechny zúčastněné životní zkoušce. Je také plný skrývané pravdy, deroucí se napovrch ve chvíli, kdy hledíme do tváře smrti. Přichází den, kdy už nelze mlčet či cokoli zatajovat. Před Bohem i Ďáblem je nutné otevřít svou duši. V temné a syrové atmosféře dokonale podchycené doby mi k plnému počtu scházela snad jen silnější hudba. [Kino NFA Ponrepo - Praha] ()
Pomôžem si trošku Nietzscheho citátom : "Ľudia nechcú počuť pravdu. Boja sa, že ich sny budú zničené", utekajú od nej a boja sa následkov spojených s ňou. Doplním, že (ľudia) čím majú kompetentnejšie postavenie, tým viac ju (pravdu) zneužívajú, kto vyháňa v druhom diabla, je sám démonom, kto káže vodu, sám pije víno a niektoré jazvy vyplávajú na povrch až časom resp. vôbec. Theodora Dreyera pravdepodobne náboženské otázky veľmi zaujímali - teda skôr zástupcovia božej spravodlivosti na Zemi, natočil o nich množstvo filmového materiálu. Ale venoval sa predovšetkým trpiacim. Snímal v portrétoch, expresívne, v časoch a na miestach, kedy a kde postava prejavovala najsilnejšiu reč mimiky, najúprimnejšie emócie. Perfektne štylizoval exteriéry optikou a kamerou podobnou Williama Wylera. A obmieňal rytmické vyznenie deja nasledujúcimi šotmi, presne takými, aké zliepali myšlienkovú disharmóniu, neistotu videného, počutého, cítiaceho. ()
Zakiaľ Kladivo na čarodejnice podľa mňa lepšie poeticky vystihlo nezmyselné udalosti okolo upaľovania, toto bolo asi viac realistické, no zároveň ma tiež nejak extra nebavilo. Svojim spôsobom to v niektorých spomalených momentoch bola hrozná nuda. Plus vtedajšie správanie, prostredie, to mi z toho robilo neznesiteľný zážitok až horor až si z minulosti začínam vážiť slovenských pastierov oviec s ich tradíciami. Na svoju dobu sú tu podľa mňa prekvapivé zábery starej a nahej ženy a tiež akési ozajstné koketovanie s mágiou, až som miestami nevedel, či chcú odsúdiť udalosti z minulosti alebo ich čiastočne ospravedlniť. Pozoruhodné dielo tak či tak. ()
Galerie (35)
Photo © Palladium Productions
![Den hněvu - Z filmu](http://image.pmgstatic.com/cache/resized/w663/files/images/film/photos/166/120/166120746_3ed8ed.jpg)
Zajímavosti (3)
- Kvôli nacistom Carl Theodor Dreyer utiekol po tomto filme z Dánska do Švédska, kde zostal až do konca vojny. (Bilkiz)
- Film bol súdobými divákmi chápaný aj ako protest proti nacistom, ktorí okupovali Dánsko. (Biopler)
Reklama