Režie:
Antonín MoskalykKamera:
Juraj ŠajmovičHudba:
Karel SvobodaHrají:
Boris Rösner, Petr Kostka, Ladislav Mrkvička, Ondřej Havelka, Vlasta Fabianová, Nelly Gaierová, Ladislav Frej st., Daniela Kolářová, Luděk Munzar (více)VOD (1)
Série(4) / Epizody(26)
Obsahy(4)
Oblíbený detektivní seriál v režii A. Moskalyka o boji práva se zločinem, ve kterém se rodila vědecká kriminalistika. Každá epizoda je věnována jedné kriminalistické disciplíně, jenž se uplatnila u soudu a později byla uznána jako nezvratný a usvědčující důkaz. (Česká televize)
Recenze (356)
Dobrodružství kriminalistiky považuji za jeden z nejlepších českých seriálů. Na policejních školách ho dodnes doporučují jako doplněk ke vzdělávání. V seriále si zahráli všichni skvělí čeští herci a herečky. I po tolika letech se na seriál ráda podívám. První díly jsou opravdu skvělé, bohužel postupně klesá kvalita dílů. Úvodní znělka patří k tomu nejlepšímu co Karel Svoboda složil. (Oblíbené díly: Stopa, Otisk, Krev, Střela, Bertillonáž, Krevní skupina) ()
Skvělý český seriál s naprosto ikonickou znělkou, ve které se ovšem Karel Svoboda "lehce" inspiroval Vangelisovým End Titles z Blade Runnera. Nevadí. Udělal to s důstojně a s grácií. ()
Antonín Moskalyk zřejmě první republiku a období kolem ní dost miloval. Nejprve Panoptikum města pražského, pak Dobrodružství kriminalistiky a nakonec Četnické humoresky. A všechny seriály udělal výborně. Já si ale přeci jen jednu hvězdu ponechám. Protože není tak zcela pravdou, že by každý díl popisoval nějakou vědeckou disciplínu. Zpočátku to tak je, později se ale, i když se tak děje jen několikrát, objeví případ, který je prostě jen zajímavý a žádná vědecká disciplína v něm představena není, anebo ve druhém případě dojde k tomu, že uvedená metoda se již používá, i když třeba jen minimálně. Mě osobně pak vadilo, že případy nejdou chronologicky, ale to už je můj problém. Na seriálu se podílelo množství našich i zahraničních herců a lze jen ocenit, že tvůrci si dali záležet na kostýmech i exteriérech, takže Amerika mnohdy opravdu vypadá jako Amerika. Na druhé straně jsou jednotlivé děje některých epizod uspěchané, vše běží v tak rychlém sledu, včetně dialogů, že není snadné někdy udržet krok. Ovšem zase mají díly spád. I tak ale Dobrodružství kriminalistky, včetně velmi známé a typické úvodní znělky, patří k našim nejlepším seriálům. ()
Výborný seriál a výborné obsazení!! Jeden z nejlepších u nás!! Za čtyři!! ()
Velmi povedený seriál na který podle mého názoru navazují Četnické humoresky....... ()
velmi dobrý krimi seriál. Sledovat nové převratné metody v akci byl zážitek. ()
Tohle je opravdu světová extratřída. Československá televize se pustila do monstrprojektu ( v koprodukci s německou) a vytvořila veledílo. Pravda, díly ze třetí série už nebyly tak skvostné jako ty z první, ale pořád klasa. I přes časté reprízy díly nenudí. Třeba první Stopa z Napoleonské Francie, desítky lokací a střihů. Vynikající byl díl Krev nebo Střela, kde smutný V. Brodský na konci dílu vhání slzy do očí. PS: A už vím, jak se nekoupat ve vaně. ()
Zdařilý seriál se spoustou skvělých herců.To, že byl inspirován skutečnými kriminálními případy, mu dodává na zajímavosti. ()
Velmi zajímavý seriál jeden z nejlepších "dobových" seriálů, které u nás vznikly. Velmi povedená procházka snad všemi důležitými kriminalistickými metodami. Se skvělými herci a skvěle zahranými všemi hlavními postavami. ()
Seriál vysílaný v několika zemích světa, což mluví za vše ... ()
Jak již zde bylo zmíněno, špička naší kinematografie a nejlepší počin pana Moskalyka. Jeden z nejlepších kriminálních seriálů u nás vůbec, ne-li nejlepší. ()
Kéž by se časem objevil podobně kvalitní seriál. Každý díl jsem jako malý hltal, těšil se na další. Teď už jako dospělý si ten seriál užívám ještě o něco víc. ()
Vím, že některé díly jsou slabší a jiné silnější...ale... Zrovna jsem viděl díl "Otisk", skvělý Kostka, Moravec, skvělá hudba. Měním ze čtyř na pět. Určitě jeden z nejlepších a nejzajímavějších českých seriálů. ()
Naprostá špička televizní seriálové tvorby a "hraných dokumentů". Lecjaký současný (byť třeba z dílny BBC) málokdy dosahuje takových kvalit ve všech ohledech - a to zejména poutavosti a poučnosti. ()
Špička mezi českými seriály, která již za dlouhou dobu své působnosti oslovila mnoho generací. První dvě řady jsou skvělé. Každý díl má své osobité kouzlo, díky čemuž vás nikdy neomrzí se na něj znovu podívat. S koncem třetí řady to už malinko skřípe a na konci čtvrté řady to už není ono. Je to pořád dobrý seriál, ale už to nemá ten správný náboj jako na začátku. Ale jinak se jedná o (podle mě) nejlepší seriál (krom Hříšných lidí města pražského, Zdivočelé země, Slavných historek zbojnických a Osudových okamžiků) natočený na našem území. Vynikající režie a opravdu pestré herecké obsazení dělají z tohoto seriálu jeden z klenotů naší kinematografie. ()
Skvěle natočené rozmanité příběhy mapující historii kriminální vědy. Povedený předlistopadový koprodukční seriál z dílny Antonína Moskalyka. Stylem trochu připomíná podobně z historie těžící Zbojnické historky. ()
Svojho času veľmi populárny seriál, odkrývajúci históriu kriminalistiky. Hodnotím za 5*, aj keď reprízovanie seriálu mu odoberá to krásne čo tam bolo v premiére / v niektorých častiach po x vzhiadnutí vidieť lacnú tv tvorbu a banálne chyby/. ()
Karel Svoboda je génius! Jedna z nejlepších znělek vůbec, při jejímž poslechu člověka mrazí. Obrovský dík patří i panu Moskalykovi a dalším tvůrcům, kteří dali dohromady zásadní případy v dějinách kriminalistiky a dokázali je převyprávět takhle poutavým způsobem. Jasně že jsou některé díly slabší, ale i kdyby jich bylo super jen patnáct nebo dvacet, pořád je to majstrštyk. Nejlepší díly? Obrazy mistra Vermeera anebo hned ten první o tom, jak se z galejníka stal šéf policie. ()
To byla ještě jiná káva než četnické humoresky! ()
Sezóna 1 EPIZODA 1: Stopa - V prvním díle, nazvaném Stopa, to je bývalý francouzský galejník Eugéne Francois Vidocq, který se dal do služeb policie a později založil i za účasti svých bývalých zločineckých kolegů pověstnou Brigade de Sureté. Skupina v čele s Vidocqem vyřešila četné kriminalistické případy a přispěla k očištění Paříže od zločinců... EPIZODA 2: Jed - Ve druhém dílu se setkáme s další skutečnou postavou, kterou je Marie Lafargeová, obžalovaná z vraždy svého manžela. Marie byla krutě zklamána, když si vzala francouzského továrníka a majitele zámku Lafargea. Od začátku se štítila jak manžela, tak zámku plného krys. Později se zdálo, že si zvyká, ale od té chvíle manžel chřadl. V té době se na zámku objevil arzen na hubení krys a všechno nasvědčovalo tomu, že se jed ocitá v útrobách pána domu. Když Lafarge zemřel, v úmrtním listu nebyla ani zmínka na arzenové podezření. EPIZODA 3: Bertillonáž - K zápasu zákona se zločinem jedinečným způsobem přispěl ušlápnutý písař pařížské prefektury Alphonse Bertillon. V roce 1887, sotva čtyři měsíce po jeho nástupu do služeb francouzské policie, se ukázalo, že historie udělala dobře promyšlený tah, přivedla-li právě jeho do zaprášeného kouta honosné pařížské prefektury. Bertillon totiž došel k přesvědčení, že míry - např. výšky, délky a obvody hlavy, délky paží a prstů u nohou - mohou sice být u různých lidí stejné, nikdy však čtyři nebo pět rozměrů zároveň. Aplikoval antropologii do zastaralých a neúčinných kartoték zločinců a prosadil metodu jedenácti určujících znaků a rozměrů lidského těla. EPIZODA 4: Otisk - Daktyloskopie je slovo převzaté z řečtiny a jedná se o nauku o otiscích prstů, která je založena na individuální rozdílnosti obrazců papilárních linií na konečcích prstů, a také o metodu zjišťování totožnosti osob. Ve čtvrtém příběhu volného cyklu se dostaneme do Spojených států amerických, kde v Severní Dakotě roku 1912 rozřeší seržant Faurot, jeden z největších průkopníků daktyloskopie, pomocí této metody zdánlivě neřešitelný případ. EPIZODA 5: Střela - Pátý příběh volného cyklu detektivních příběhů se jmenuje Střela a už tento titul jistě nenechá nikoho na pochybách, že se seznámíme s oborem zvaným soudní balistika. Ocitneme se v jižní Anglii v roce 1928. Majitelka panství Tereza Ryanová si vzala dobrodruha, který postupně prohýřil veškerý majetek. A když už nebyly peníze, žena pro něho přestala být přitažlivá. Jednoho dne byl Ryan nalezen zastřelený. Podezření padlo samozřejmě na manželku a také na komorníka a pytláka. K zjištění pachatele přispěla balistická expertíza, jíž se ujal její objevitel, puškař Robert Chuchill. EPIZODA 6: Krev - Volný cyklus o kriminalistice pokračuje šestým příběhem a zavede nás do Rakousko - Uherska v roce 1902. Poblíž Českého Krumlova zmizely tři děti. Případ vyvolal velký rozruch a pátrání se ujali dva inspektoři. Smyčka se nakonec začala stahovat kolem truhlářského tovaryše Klementa. Byl již jednou souzen pro podezření z vražd dětí. Soud však neměl dostatečné důkazy, a proto byl Klement tehdy osvobozen... Nyní k odhalení pachatele přispěje metoda rozlišení zvířecí a lidské krve, jejímž autorem byl mladý berlínský biochemik. EPIZODA 7: Rekonstrukce - Sedmý díl příběhů z volného cyklu má téma velmi atraktivní: slavné vraždy ve vaně, které se udály v Anglii. Novomanželé Smithovi se ubytovali v penzionu, aby zde prožili líbánky. Zakrátko nalezne pan Smith svou ženu mrtvou ve vaně. Podle lékaře se utopila. Majitelka penzionu a její přítelkyně po čase při probírání novinek a drbů přijdou na to, že smrt této mladé ženy je nápadně podobná jiné smrti ve vaně, která se stala před několika lety. Obrátí se na Scotland Yard a rozběhne se pátrání... Sezóna 2 EPIZODA 1: Tým - V Německu v třicátých letech docházelo v Braunschweigu a v jeho okolí k záhadným atentátům na vlaky, později k loupežným přepadením. Podle svědků se policie domnívala, že pachatelé jsou dva. V městských lázních byl jednoho dne přistižen při krádeži místní pojišťovací úředník Opitz. Z bezvýznamné kriminální epizody se začal rodit velký případ, na kterém postupně pracovali nejrůznější odborníci přírodovědných, technických i jiných směrů. EPIZODA 2: Písmo - Písmo a písmoznalectví je téma v kriminalistice už klasické. V dnešním příběhu z Francie druhé poloviny 17. století hraje písmo hlavní roli. I když je to zpočátku spíše znamení krve, které by mohlo svědčit o zločinu, vedou stopy nakonec k rukopisu muže, jehož okolnosti donutí žít dvojím životem. Jenomže dva životy s jednou tváří upoutávají pozornost, zvláště když ten jeden už vlastně skončil... EPIZODA 3: První detektivní sbor - Paní Miltonová si zapomněla peníze a jako důstojná hospodyně ctihodné londýnské domácnosti těžce nese, že ji prodavač na trhu pokládá málem za podvodnici. Nazlobená spěchá zpátky domů... Tak začíná další příběh kriminalistického cyklu, který podle námětu a scénáře Jana Šikla natočil režisér Antonín Moskalyk. Odehraje se v něm nejeden zločin, nicméně za náležitou pozornost stojí, že právě v tomto příběhu, jehož hlavním hrdinou je spisovatel, dramatik a právník Henry Fielding, budeme svědky založení první detektivní organizace, jejíž pouhý název je dnes už legendou - Scotland Yardu. EPIZODA 4: Modus operandi - Dva lupiči Benžo a Gus udělají v jednom americkém klenotnictví pořádnou spoušť. Pan klenotník je psychicky zničen a inspektor Thomas Byrnes ví, že bude mít kupu práce. Milionář Milton má na krádeže v klenotnictví zcela originální teorii, kterou inspektorovi sdělí: "Všechna ta vloupání hladových chudáků z Bowery do klenotnických dílen jsou systematicky organizována a slouží jedné osobě." Má pan Milton pravdu? To už se dovíme v dalším příběhu nazvaném "Modus operandi", což znamená individuální způsob práce zločince. A právě podle něj se podařilo inspektoru Byrnesovi odhalit zloděje a zapsat se tak do dějin kriminalistiky. EPIZODA 5: Antropologie - Vesnická žena ví, že odchází z tohoto světa a chce ještě něco sdělit synovi: "V prádelníku dole je obálka... pro tebe. Otevřeš ji, až tady nebudu. A uděláš všechno, co je tam napsáno." Otevřená obálka otevře i příběh o vině, trestu a synovské lásce. Případ z Německa na počátku minulého století demonstruje účinnost dalšího vědeckého oboru antropologie v odhalování zločinu. Tentokrát jde o rozbití velmi obtížného kriminalistického problému - nepravdivého doznání. EPIZODA 6: Krevní skupina - Příběh ze sovětského Ruska dvacátých let minulého století o známé korupční aféře s vraždou ukazuje první praktické využití nauky o krevních skupinách v kriminalistice. Tajemství krve je jedno z nejpodivuhodnějších. Postačí kapička této červené tekutiny na místě činu, aby byla přesně identifikována osoba pachatele či oběti. Krev, o které bude řeč v další části seriálu, byla prolita. Patřila pětadvacetiletému Georgiji Michajloviči Šiškinovi a údajnou sebevraždu má vyšetřovat mladý kriminalista jako svůj první případ. EPIZODA 7: Mechanoskopie - Nadstrážmistr Havlíček by neměl pít. Jinak je to muž na svém místě a zloději i zlodějíčci vědí, s kým mají tu čest. Ví to také Ferda, osoba podezřelá z vloupání, a ví i to, co pití dokáže, je-li včas a v patřičné dávce podané. Humorně laděný příběh o známém kasaři a jeho triku demonstruje praktický počátek mechanoskopie, tedy nauky o znacích a stopách řemeslných nástrojů. Tato důležitá kriminalistická metoda se u nás rozvíjela na konci dvacátých let a přispěla k objasnění mnoha tzv. záhadných případů. EPIZODA 8: Identifikační kresba - Pan hrabě Bononcini má kouzlo osobnosti a zcela vyhraněné zájmy. Právě se zabývá italským malířstvím. Ve starožitnickém obchodě zakoupí obraz, který ho zaujal. Poté zamíří k protější starožitnické konkurenci - a vyjde s prázdnýma rukama. Hned na začátku je tu tedy originální otazník. Bude ovšem jen jeden z mnoha. Ve středu těchto záhad, na něž se hledá odpověď, stojí muž, který je zároveň dvěma muži: muž zdravý a muž nemocný, muž tajemný a muž nevědoucí, muž mnoha jmen a několika tváří, z nich jedna bude zachycena na kresbě? EPIZODA 9: Paprsek - Dnes vás detektivní seriál zavede do světa padělatelů obrazů. Králem padělatelů byl legendární van Meegeren, o němž je známo, že prodal skvěle padělaný obraz dokonce Göringovi. Po válce z toho byl skandál, van Meegeren byl obviněn z kolaborantství a čekal ho soud. Dopadl však pro něho příznivě. Příběh se odehrává v poválečném Holandsku a aktéry jsou již zmíněný Meegeren a "detektiv" - paprsek ultrafialového záření, který odkrývá tajemství lidskému oku neviditelná. V kriminalistice při určování pravosti obrazů a jejich skutečného autora, při odhalování padělků dokáže doslova zázraky. Vidí pravdu - ale vyslovit ji musí člověk. Sezóna 3 EPIZODA 1: Pinkertonova detektivní agentura - Nepodplatitelná soukromá národní detektivní agentura Allana Pinkertona to je v historii kriminalistiky pojem. Její zakladatel Allan Pinkerton se narodil jako syn irského policisty. Vyučil se ledařem a odjel za živobytím do Ameriky. Náhodně setkal se skupinou lidí, pátrajících po bandě gaunerů. Objevil stopy, které vedly k jejich dopadení - a to byl počátek jeho kariéry. Postupně vybudoval agenturu, jejímž obchodním znakem - v dnešní terminologii logem - se stalo široce rozevřené oko, pod kterým byl nápis "My nikdy nespíme... EPIZODA 2: Poslední odvolání - V Kalifornii je odsouzen jistý muž za hrdelní zločin k nejvyššímu trestu. Nikdo nepochybuje o jeho vině, prostě prohrál. A prohrál i jeho obhájce, právník Mathews. Jde-li tomu prvnímu o život, pak druhý hraje o kariéru. Nešťastný advokát požádá o pomoc již tehdy známého advokáta a spisovatele Erlea Stanleyho Gardnera. Případ z dvacátých let minulého století se stal popudem k založení nezávislé instituce, přešetřující justiční omyly: soudu posledního odvolání. EPIZODA 3: Pes - Až do předminulého století se vrací příběh o praotci služebních psů, těch nejvěrnějších pomocníků lidí v boji proti zločinu. Málokde se asi tak hluboce a důsledně uplatňuje představa o psu - příteli člověka jako právě v policejních službách. Dnes to považujeme za samozřejmost, ale i tuto samozřejmost bylo třeba prosadit, prokázat, osobně probojovat. Vraťme se tedy do konce 19. století k onomu praotci dnes nejznámějšího služebního plemena, k legendárnímu německému ovčákovi Horandovi, k jeho stárnoucímu, leč tvrdohlavému pánovi EPIZODA 4: Duplikát - Zločin a politika, to jsou citlivá místa na těle lidské společnosti. Dostanou-li se tyto dva fenomény do nějaké souvislosti, nastávají problémy. I ti nejzkušenější kriminalisté cítí, že už nejde jen o zločin a trest, ale spíše o složitost světa, v němž žijeme. Je možné, že onen případ pětiset escudové bankovky, který se odehrál v Portugalsku dvacátých let minulého století, předznamenal řadu dalších afér, v nichž inteligence, zločin a politika míchají karty. Rozhodně byl jedním z prvních moderních projevů tohoto nebezpečného, protože chytrého zločinu. Dvacátý díl cyklu detektivních příběhů je tedy svým způsobem popisem a analýzou jedné takové chytře vymyšlené zločinné akce, v níž nejde o krev a násilí, ale o miliony. Kde bystré mozky na straně zločinu zápolí s bystrými mozky na straně práva a oběťmi se stávají ti, pro něž jsou čest a důstojnost těmi nejvyššími hodnotami. EPIZODA 5: Padělek - Příběh o králi padělatelů se odehrál ve Francii padesátých a šedesátých let minulého století, tedy v době dynamického rozvoje vědy a techniky. A přesto byl dotyčný odhalen především díky obyčejným lidským vlastnostem, jakými jsou vytrvalost a slabost. Zatvrzelá posedlost podivínského komisaře Behamou z francouzské kriminálky, s níž pátrá po zdánlivě nepolapitelném zločinci i důvod zločincova pádu, skrývající se v jeho lidském ustrojení, zřetelně naznačují, že odhalení zločinu není jen otázkou exaktního kriminalistického postupu, ale také otázkou hluboké zkušenosti a znalosti lidského nitra. Sezóna 4 EPIZODA 1: Hon na rozhlasových vlnách - Do průmyslové Anglie třicátých let 20. století vás zavede kriminální příběh o nepravém zločinu a zločinci, příběh nesoucí v sobě pocit současnosti, pocit dvacátého století s některými jeho odlidšťujícími rysy. Napínavé pátrání s výrazným psychologickým podtextem je však zajímavé i z jiného hlediska: možná to bylo vůbec poprvé, kdy se do pátrání po člověku, který přestoupil zákon, vložil zcela nový fenomén - široká veřejnost. Něco takového je možné udělat až tehdy, když je k dispozici nástroj, technický prostředek - a tím se tehdy stalo rozvíjející se rozhlasové vysílání. EPIZODA 2: Volavka - Volavka je v kriminalistickém žargonu výraz dosti známý. Dá se říci, že označuje svým způsobem nejefektivnější formu pátrání po zločincích - ovšem formu, která stojí na samém pokraji etické propasti. Od slova volavka totiž nemusí být daleko ke slovu oběť. Zároveň se často stává námětem napínavých akčních příběhů. Tento se odehrává v Holandsku třicátých let 20. století a vypráví o rozbití zločinné sítě obchodu se ženami. EPIZODA 3: Portrét duše - V tísnivé atmosféře Polska padesátých let, v době z hlediska dějin vědecké kriminalistiky velmi nedávné, se odehrává další příběh televizního cyklu z dějin kriminalistiky. Autor scénáře Jan Šikl se v něm pokusil vystihnout složitou a pro naši rozpornou přítomnost typickou cestu, po níž se k sobě přibližovaly dva významné obory, přímo související s člověkem a jeho chováním - tedy kriminalistika a psychologie. Společensky a časově zarámovaný příběh cyklu vypráví o tom, že i naše doba, považovaná námi samými za vrchol svobody poznání, zřejmě měla a má svá tabu, která jen pomalu, obtížně a s oběťmi odstraňuje. EPIZODA 4: Vlas - Předposlední příběh nás zavede do Francie počátku dvacátého století - tedy do doby pro nás již romanticky vzdálené, v níž souvislost vědy a kriminalistiky byla jednoduchá, přímá a pozitivní. Tak trochu je to návrat ke kořenům cyklu, k jeho snaze ukázat, jak vývoj vědy ovlivňovat i vývoj kriminalistiky. Někdy to byl velký krok, který posunul praktické kriminalisty o velký kus dopředu - jindy zase malý krůček, jenž je ovšem také důležitý a nepominutelný. Také v dnešním vyprávění kriminalisté pokročí kupředu - i když jen o vlas. EPIZODA 5: Neznámý - Závěrečný díl cyklu vypráví - snad i trochu symbolicky - o hranicích, na něž může narazit i moderní vědecká kriminalistika. Vypráví o chvílích, kdy se sebevědomí člověka naší doby střetává s tajemstvím, obklopujícím náš život i náš svět. Vypráví o palčivosti oné nejistoty, která se v souvislosti s lidským jedincem vždy znovu a znovu vyskytuje. Příběh, který jeho autor Miloš Fedaš nazval Neznámý, se ve své autentické podobě odehrál v první polovině minulého století v Itálii. () (méně) (více)
Reklama