Scénář:
Pavel JuráčekKamera:
Jaromír ŠofrHudba:
Evžen IllínHrají:
Miroslav Horníček, Karla Chadimová, Libuše Švormová, Josef Somr, Miroslav Macháček, Leopolda Dostalová, Jan Libíček, Jan Vostrčil, Věra Tichánková (více)Obsahy(1)
První interaktivní film na světě, ve kterém diváci mohou zasahovat do průběhu děje. U dveří hlavního hrdiny filmu pana Nováka (Miroslav Horníček) zvoní jeho sousedka. Je téměř nahá. Oblečena jen do osušky si omylem zabouchla dveře svého bytu a nyní pana Nováka prosí, aby ji pustil k sobě domů. Co teď? Mladá dáma v prekérní situaci prosí o pomoc. A je velmi půvabná. Na druhé straně se každou chvíli může vrátit domů manželka pana Nováka, která má navíc dnes narozeniny... STOP! zvolá moderátor vcházející na scénu a děj filmu se opravdu zastaví. Nyní je řešení této prekérní situace na divácích... Vpustit nebo nevpustit? Zelené tlačítko na křeslech diváků znamená vpustit, červené odmítnout... (oficiální text distributora)
(více)Recenze (69)
Ale samozřejmě že nemůžete nic změnit, hlasujte si jak chcete, stejně se příběh po pár minutách vrátí na stejné místo, kam by došel i po zvolení druhé varianty - jen by mu to trvalo tu déle, tu kratší dobu. Jen to prosím tvůrcům nevyčítejte - to byl záměr. Voluntas dei, jak se po latinsku říká. Ad Exkvizitor: "Ano, všichni víme, že v roce 1967 nebyla v ČSSR demokracie. Co to má společného s Kinoautomatem?" - Třeba to, že tento skvělý projekt, který by v demokratických poměrech svým tvůrcům vynesl slávu a hromady peněz, byl za komunistů tak dlouho potlačován, až potlačen zcela, přičemž samozřejmě získané valuty za Expo schlamstnul systém, nikoli tvůrci. ()
Dobrý nápad, iluzorní a nezajímavé volby, nenavázanost děje (jak mě by zajímalo, jak se může pan Novák dostat od vraždění vrátného do auta přijíždějícího! k hořícímu domu) a, jak říká Ony, publikum, které volí očividné zápletky místo aspoň mírných tvůrčích výzev. Že to není film, ale cirkusová atrakce, snad netřeba dodávat. ()
Nápad je geniální, to jistě. Ale konkrétně Člověk a jeho dům vskutku není ničím víc, než sice kouzelnou, ale pouze situační krátkou hříčkou, které navíc zejména ke konci mírně dochází dech a obsahuje i logické mezery v ději (menší, či větší - v závislosti na volbách diváků). Humor Miroslava Horníčka miluju, tudíž jsem si ho užil i zde, a také ostatní herci jsou velmi dobří. - Poznámka zcela na okraj: Jelikož jsem Kinoautomat stejně jako Radko viděl v obnovené premiéře v kině Světozor, musím říci, že mi stran uvaděčů poněkud vadilo neustálé křečovité zdůrazňování jejich antikomunismu. Ano, všichni víme, že v roce 1967 nebyla v ČSSR demokracie. Co to má společného s Kinoautomatem? ()
Zrovna jsem měl tu smůlu, že jsem natrefil na nově upravenou verzi Kinoautomatu, kde v roli moderátora vystupuje Eduard Hrubeš. Kdo ho dosadil do role moderátora jinak vskutku geniálního počinu, toho by měl někdo proplesknout. Eda Hrubeš je ten nejkřečovitější, nejtrapnější, nejpříšernější...prostě nejhorší možný moderátor. Ever. Hodnotím Kinoautomat pěti hvězdičkami, protože se jedná na svojí dobu o fantastický nápad. Snažím se také si vsugerovat, že s dobovým moderátorem by měl film špičkovou úroveň. Kdybych do hodnocení zahrnul i Hrubešovy výstupy, stěží bych dal průměrné hodnocení. Ano, až tak umí tenhle tzv. moderátor doprasit a zabít skvělou věc. Když se objeví, máte chuť film vypnout. Už by ho nikdo nikdy neměl do ničeho obsazovat. Vlastně ani nechápu, jak se někdo takový může živit konferováním či moderováním. Celkově tedy Kinoautomat - skvělá věc, i díky hereckým výkonům jak Miroslava Horníčka v hlavní roli, tak například Miroslava Macháčka či Jana Libíčka, atd. Jen tu roli průvodce nesmí zprostředkovávat Hrubeš. ()
Legenda kterou nikdo neznal,až do nedávna - letos to vyšlo na DVD. Jako film to stojí za prd,jediná světlá místa jsou učinkování mnou oblibovaného Horníčka,který ukázal že i umí hrát,a vnady Karličky Chadimů-Třísků... ()
Galerie (5)
Zajímavosti (13)
- V Montrealu byl Kinoautomat představen ve dvou verzích, jedna byla určená dospělému publiku, druhá dětskému, které si mohlo vybrat z nabídky československých kreslených filmů. Role konferenciéra, seznamujícího diváky se způsobem hlasování a vyplňujícího čas nutný k výměně 35mm filmových kotoučů, se ujal rovněž Miroslav Horníček. Anglický text se musel naučit zpaměti s pomocí magnetofonové nahrávky. (Letní filmová škola)
- Jde o vůbec první interaktivní film na světě. (Letní filmová škola)
- Pojem duševné vlastníctvo pre komunistickú garnitúru nič neznamenal a film si prostredníctvom Československého státního filmu privlastnila. O zakúpenie práv sa bili Paramount Pictures či Universal Pictures a z Radúza Činčeru by sa v normálnej krajine stal milionár, avšak komunisti rozhodli inak. Kinoautomat nepredali veľkým firmám, ale akejsi neveľmi významnej zahraničnej produkcii, ktorej štát dlhoval peniaze. A to značne pod cenu a s vidinou toho, že je tým celý projekt zatratený. (Raccoon.city)
Reklama