Režie:
Robert AltmanKamera:
Vilmos ZsigmondHrají:
Warren Beatty, Julie Christie, René Auberjonois, William Devane, John Schuck, Bert Remsen, Shelley Duvall, Keith Carradine, Michael Murphy, Thomas Hill (více)VOD (1)
Obsahy(1)
Na počátku 19. století přijíždí John Q. McCabe (Warren Beatty) do deštěm bičovaného hornického městečka, obklopeného hlubokými hvozdy. Bývalý gambler má v úmyslu rozjet netradiční podnik – pro zdejší osazenstvo dělníků a pletichářů hodlá otevřít veřejný dům. Původně ušmudlaný hampejz se pod vedením zkušené nevěstky Constance Millerové (Julie Christieová, nominována na Oscara) promění ve „spořádaný“ podnik hříchu, který začne být neméně výdělečný. Ješitný McCabe se brzy dostane do střetu zájmů a příchod nevraživých pistolníků na sebe nenechá dlouho čekat… Znamenitý western, volně zpodobňující motivy knihy „McCabe” (1959) spisovatele a novináře Edmunda Naughtona, natočil velikán amerického filmu, Robert Altman, který vedle režie spolupracoval také na scénáři. Širokoúhlý snímek ve svém žánru dobově vynikal šerosvitným svícením, o nějž se ve spolupráci s Altmanem postaral zkušený kameraman Vilmos Zsigmond. Tvůrci experimentovali s bodovým nasvícením (můžeme si povšimnout, že řadu interiérových scén osvětlují jen prosté zdroje světla typu svíček, luceren a petrolejek), ale též zkoušeli zvláštně uzpůsobené kamerové filtry a předexponování filmového negativu. Následkem čehož se dosáhlo charakteristicky potemnělého vzhledu, jenž působí útulně a stejnou měrou syrově, což určuje sveřepou atmosféru života v nevěstinci. Druhým nezvyklým projevem tohoto „anti-westernu“, jak jej nazval sám Altman, je hudební doprovod básníka, romanopisce a hudebníka Leonarda Cohena, jehož balady jsou příznačně melancholické i neúprosně tvrdé, s osudovou tíhou dotvářející kolorit zabahněného podnebí divokého severozápadu USA. Naopak zde nechybí tradiční značky Altmanových filmů, ať už se to týká promyšlené práce s vrstevnatým zvukem či rozpohybovaného rámování neposedné kamery. (Česká televize)
(více)Recenze (85)
McCabe si bezmála na panenské půdě založí živnost a po čase se k němu přidá světaznalá bordelmamá, která o jeho podnikání nemá valné mínění, ale vidí tu možnosti pro sebe. Zpočátku je to obchodní spolupráce, která pod rukou paní Millerové skutečně jen kvete, pak ale .... Tohle je Altman, jak ho mám ráda, on si ten příběh přímo vyšívá, pomaloučku, trpělivě, malebně. A získal si mě tu i Warren Beaty, i Julie Christie i krásná hudba Leonarda Cohena. ()
Brilantní drama, zasazené do >westernového< rámce malého hornického města v Briské Kolumbii někdy na konci 19. století. Tahle krutá romance, odehrávající se uprostřed nádherné divočiny panenských hor nemá kladných hrdinů, jen jednoho pošetilého chlápka, co uvěřil tomu, že vše co chce mít a za co zaplatil mu doopravdy patří, jednu bordelmamá, co myslela si, že spolu s ním se sveze k vysněnému penzionu ve slunném San Francisku - a pak už zbývá jen kopa čínských kopáčů zinku, zapomínajících na svou bezcennost a bídu v opiovém kouři a banda špinavých otrlých chlapů, co marně odžívají si svůj sen o zbohatnutí u karet a chlastu v lokále pana McCaba s občasnou úlevou v bordelu paní Millerové a reálnou perspektivou neoznačeného hrobu ve zmrzlé půdě někde na kopci za kostelem. Že místo práva a svobody na tomhle konci světa platí spíše násilí a nabitá zbraň, pochopí McCabe - "...ten chlap nikoho nemohl zabít..." - až příliš pozdě, pomalu zavátý sněhem z posledního bouřlivého dne jeho života - sám a na okraji "jeho" města, po boji, jehož je smutným vítězem... A tak po dvě hodiny jen s úžasem sledujete neuvěřitelnou Altmanovu režijní práci, díky skvělé kameře prakticky reálný život v naprosto věrných kulisách, kvůli nimž produkce opravdu postavila repliku celého města uprostřed lesů západní Kanady a v neposlední řadě dotváří atmosféru filmu i tklivé tóny písní Leonarda Cohena, coby poutavý doprovod tohohle příběhu z mýtů historie dobývání Západu... ()
Civilné spracovanie je vo westerne originálne. Mnohí komentátori spomínajú, že uvedeným žánrom sa film stáva až ku koncu, kvôli záverečnej prestrelke. Súhlasím, no išiel by som aj trochu po symbolike. Postava stvárnená Warrenom Beattym je napriek svojej zraniteľnosti zahalená pravým westrnovým ruškom tajomstva. Zabil niekoho v minulosti, ako sa o ňom hovorí, alebo nie? Všetko nasvedčuje tomu, že nie je ten typ. Ale odkiaľ potom vie tak dobre strieľať? ()
Clivá atmosféra podporená smutnou baladickou linkou sprievodných piesní Leonarda Cohena. Smútočné ladenie príznačne dotvára smutný príbeh končiacej sa slobody v Amerike. Konca slobody dlhodobejšieho fungovania podnikateľského nápadu, nelimitovaného a nelikvidovaného vôľou mocnejších hráčov. Vybavovači oligarchov a monopolistov skupujú či ničia všetko, čo im narúša rastúci monopol. Všeobecnejšia myšlienka o limitoch slobody podnikania vynikajúco prenesená do príbehu zakladateľa nevestinca a jeho parťáčky. Prašná atmosféra baníckeho mesta preniká pod kožu, rovnako ako mrznúca sila okolitej uhrančivej prírody. Je len prirodzené, že v takomto prostredí je telesné zahriatie žiadané. Dôstojný nevestinec sa priam žiada. Pretože popri ňom samozrejme funguje v osade aj zahrievanie iného druhu - pohostinstvá. ()
Jeden z těch atypických melancholických westernů, které mám tak rád ( Malý velký muž, Život a doba soudce Roy Beana ). Warren Beatty buduje kvalitní bordel, s čímž mu pomáhá Julie Christie a začíná se mezi nimi vytvářet určitý vztah, to ale není jediné, důležitým hybatelem děje jsou právě ony "hamižné rodící se korporace", jak správně píše betelgeuse. Pomalu se odvíjející děj ( to už tak u Altmana bývá ), melancholické náladové písně Leonarda Cohena ( sakra, od toho chlapa si budu muset něco půjčit ), které mají podobný účinek jako Simon a Garfunkel v Absolventovi ( to znamená VELKÝ ), sympaticky obyčejný Warren Beatty. Posledních 25 minut je ukázka režijního mistrovství a ten přenádherný konec, ááách... ()
Galerie (35)
Zajímavosti (4)
- V roce 2012 vyhodnotil Americký filmový institut snímek 8. nejlepším westernem v historii. (vyfuk)
- Robert Altman byl jedním z prvních tvůrců, který využíval při komponování obrazu tansfokátor, který byl urážkou starých hollywoodských kameramanů, protože transfokace je vždycky riskantní. Ve zvláštní oblibě ji nemají ani herci, protože přizpůsobují svůj projev tomu, jak daleko jsou od kamery. Režisér ale inscenoval velký celek, zalidněný řadou postav, a pak se vydal pomocí transfokátoru davem pro detaily, takže si herci nebyli jisti, jestli jsou jen jednou z dvaceti tváří, anebo úplně sami. (Andrrew)
- Snímek byl natočen na motivy románu "McCabe", který napsal Edmund Naughton. (Hans.)
Reklama