Režie:
Richard LoncraineKamera:
Peter BiziouHudba:
Trevor JonesHrají:
Ian McKellen, Annette Bening, Jim Broadbent, Robert Downey Jr., Nigel Hawthorne, Kristin Scott Thomas, John Wood, Maggie Smith, Edward Hardwicke (více)Obsahy(2)
To, kvůli čemu jsi ochoten položit život, stojí i za to život vzít. Shakespearova tragédie moderního světa.
V Anglii třicátých let 20. století zuří občanská válka, která končí zavražděním krále. Země, vyčerpaná léty bojů, nutně potřebuje klid a mír. Naštěstí nový panovník Edward má se svou americkou manželkou tři děti, takže se zdá, že o trůn bude na řadu dalších generací postaráno. Je tu však ještě Edwardův mladší bratr, charismatický a po moci prahnoucí Richard, vévoda z Gloucesteru. Richard, jemuž příroda odepřela fyzickou krásu a zdraví, jehož však místo toho obdařila odzbrojujícím šarmem, odvahou, vtipem a podlostí. Vlastnostmi, které mu dokáží získat přízeň žen a oddanost mužů. A ten si budoucnost země představuje úplně jinak. "Kdyby Shakespeare žil dnes, psal by filmové scénáře," říká Richard Loncraine, spoluscenárista a režisér jedné z nejnovějších verzí klasické Shakespearovy tragédie. Verze, jejíž text je ryze shakespearovský, i když pochopitelně zkrácený. Její kontext je zcela moderní a povědomý. Snímek, jehož děj je zasazený do imaginární Anglie třicátých let dvacátého století, bohatě využívá ducha, stylu i hudby tohoto období, právě tak jako atmosféry latentně narůstající tyranie v Evropě. Loncraine chtěl vytvořit zcela unikátní obrazovou stránku filmu a s pomocí imaginativní výpravy Tonyho Burrougha a citlivé kamery Petera Bizoua se mu podařilo dokázat, že i současná filmová adaptace Shakespeara může dosáhnout filmařské dokonalosti. Použil k tomu všech dostupných prostředků, včetně počítačové animace, s jejíž pomocí například dokázal přemístit prostředí, v nichž natáčel do zcela nových lokalit (nádraží St. Pancras, kam umístil jeden z paláců, se například ocitlo na břehu Temže, brightonský Pavilion, ležící v centru města, na břehu moře, atd.). "Stylizoval jsem ten film do koktejlu obrazů dvacátého století a dialogů šestnáctého století tak, aby tomu lidé věřili. Chtěl jsem vytvořit verzi, kterou by přijali i ti, kdo se Shakespeara bojí. Protože Shakespeare nebyl elitářský autor. Psal pro obyčejné lidi a já jsem chtěl, aby ten film byl srozumitelný pro každého." Originalita tohoto tvůrčího přístupu přilákala ke spolupráci na filmu výkvět britského herectva. Od Iana McKellena - který spolu s režisérem napsal scénář - přes Jima Broadbenta, Nigela Hawthornea, Kristin Scott Thomasovou, až po Maggii Smithovou a řadu dalších. Loncraineův Richard získal řadu prestižních filmových cen, mj. Stříbrného medvěda na MFF v Berlíně či nominaci na dva Oscary (za výpravu a kostýmy).
(oficiální text distributora)
Videa (1)
Recenze (41)
nějaké ty mouchy a drobné chybky by se na loncrainově adaptaci richarda iii jistě našly a to především kvůli velmi rozsáhlému krácení textu vývoj postav tak někdy půdobí překotně a nedotaženě s tím souvisí i malinko násilné střihy mezi komorníma divadelníma scénama a bombastickými válečnými výjevy sem si jistý že při delší stopáži by se všechny tyto nedostatky zahladily na druhou stranu loncrain poskytuje tolik úchvatných nápadů že přeze všechno nelze hodnotit richrada jinak než zcela pozitivně celé vtipné zasazení do třicátých let funguje náramně a sir ian se tak může za zvuku lahodného jazzu protancovat až ke královskému trůnu ačkoliv téměř všichni vedlejší herci dodávají svým postavám patřičnou hloubku (zejména kulaťoučký buckingham, naivní clerence, rozkládající se královna anne či královna matka v podání maggie smith) richard stojí hlavně právě na mckellenovi který dokáže zahrát richarda nejen jako monstrum bažící po moci ale i jako svůdníka se smyslem pro humor loncrain si dobře uvědomil že richard nesvádí ani tak všechny ty ženy či své komplice ale zejména publikum aby mu všechny ty jeho lumpárny žralo a ještě při tom tleskalo sir ian se tak často allenovsky obrací ke kameře promlouvá k divákovi kterému nezbívá než jen zobat mu z ruky tleskám ()
Verze s Cumberbatchem je lepší. A musím říct, že nakonec mi vůbec nevadilo, že je děj posunut do jakési fiktivní Anglie 20. let, kde zuří občanská válka a všichni chodí v náckovských uniformách (to nakonec fungovalo i docela dobře), nevadilo mi ani, že došlo k prokrácení textu (proč ne, když je to pro dobro věci a stravitelné stopáže), vlastně mi vadilo máloco. Vlastně mi nevadilo skoro nic. Herecké výkony jsou neskutečně fenomenální. Ian McKellen je ďábel a já ho snad ještě neviděl v lepší roli (a to jsem ho viděl v mnoha rolích), Jim Broadbent s doutníkem v držce je taky fantastický a i všichni ostatní podávají... inu, shakespearovské výkony. Ale na McKellena nemají. Výborné adaptace jedné z nejlepších her WS (jestli ne vůbec té nejlepší), ale verze s Cumberbatchem je prostě ještě o stupeň lepší. Ale i tuhle můžu s úplně klidným svědomím doporučit. Za ty herecké výkony to fakt stojí... koncert. 85%. ()
Tenhle Richard mi připadá poněkud uspěchaný - všechno dělá v trysku, honem honem zavraždit toho a vlísat se do přízně oné a zas utíkat dála jen plášťs vyhrnutým límcem za ním vlaje a ani nemá čas si své intriky vychutnat.... I noční scéna před závěrečnou bitvou byla pro mne ve srovnání s jinými inscenacemi jaksi odbyta.... McKellen ve vojácké stylizaci skvělý, ale vedlejší postavy neměli při tom tempu vůbec čas nějak na diváka zapůsobit - v mysli mi zůstal jen floutek R. Downeyho Jr..Ta hvězdička navíc od průměru hlavně za nápad přesunu do 40-tých let.... ()
Netradičná shakespearovská dráma. Veľmi sa mi pozdáva nápad presunutia deja z obdobia vojny ruží do 20. storočia. Síce tak vznikol kolosálny historický nezmysel, ale ako samostatný príbeh z fiktívneho sveta pôsobí zaujímavo. Rovnako podivné sa mi spočiatku zdalo, že táto „dobová“ dráma s vojnovými prvkami si zachovala podstatné divadelné rysy – dialógy sú ponechané vo veršovanej forme a hlavná postava sa občas prihovára priamo divákovi. Richard III. má mnoho dôležitých postáv, z ktorých každú stvárňuje dobrý herec, no kľúčový je samozrejme titulný charakter tradične vynikajúceho Iana McKellena. A celková sympatickosť počinu úspešne prebíja aj najmenšie náznaky televíznosti. "Let's do it pell-mell! If not to heaven, then hand in hand to hell!" (7/10) ()
Většinou nemám moc problém s různými adaptacemi mistrova díla.Nemyslím si že Šejkspírovi hry stojí na kostýmní poplatnosti doby. Samozřejmě je to hlavně o textech a ty jsou u něj rozhodně nadčasové. Pokud se variace na dané téma povede zpracovat s vkusem a nezmizí podstata příběhu,tak proč ne (ne vždy se ovšem zadaří,-viz. Romeo a Julie/96/,nebo naprostá hovadina "O"/Othello).V tomto případě se zadařilo,hlavně militantní agrese zachycena naprosto skvěle. Té expresivity (nebo střihu?) snad až příliš,-a výprava jak po TV, -ale kdo by to zaplatil,že. Vždyť to by pak nemusely zbýt prachy na Titaniky,nebo na Avatary. Proboha!! Pro koně!! ()
Galerie (25)
Zajímavosti (5)
- Scéna, v ktorej Tyrell (Adrian Dunbar) kŕmiaci prasatá podá Richardovi (Ian McKellen) jablko, vôbec nebola v scenári. McKellen však pohotovo zareagoval a hodil jablko po kvíkajúcom prasati. (SarumanKo)
- Prvý celovečerný film, v ktorom si zahral vtedy ešte začínajúci Dominic West. (SarumanKo)
- V divadelnej hre, z ktorej snímka vychádza, princezná Elizabeth nikdy nebola na scéne. Vo filme sa táto postava objavuje v podaní neznámej Kate Steavenson-Payne. (SarumanKo)
Reklama