Režie:
Franklin J. SchaffnerScénář:
Heywood GouldKamera:
Henri DecaëHudba:
Jerry GoldsmithHrají:
Gregory Peck, Laurence Olivier, James Mason, Lilli Palmer, Steve Guttenberg, Denholm Elliott, Rosemary Harris, John Dehner, John Rubinstein, Anne Meara (více)Obsahy(1)
Mladý židovský lovec Barry Kohler kontaktuje svůj velký vzor, Ezru Liebermana. Lieberman je po celém světě známý jako neústupný lovec nacistů. Kohlerovi se podařilo zjistit, že se skupina nacistů vedená dr. Mengelem má sejít na tajném shromáždění v Paraguayi, a informuje o tom Liebermana. Lieberman Kohlera odbude s tím, že ví, že Mengele se v Paraguayi skrývá. Zároveň Kohlera varuje před dalšími kroky, které jsou pro něho nebezpečné. Kohler však varování nebere vážně a pokusí se setkání nacistů nahrát. To se mu sice povede, bohužel je ale při tom odhalen. Mengele Kohlera nechá svými poskoky zabít. Kohlerovu vraždu Lieberman dokonce slyší v telefonu, protože k ní dojde právě ve chvíli, kdy Kohler svoji nahrávku přes telefon Liebermanovi pouští. Lieberman z nahrávky pochopí, že Mengele plánuje zavraždění 94 pětašedesátiletých bývalých státních úředníků během dvou let. Liebermanovi není jasné, proč nacisté plánují takovouto hromadnou vraždu, a začne sbírat informace o podivných úmrtích. Pozůstalé pro mrtvých dokonce sám navštěvuje. Při těchto návštěvách si všimne zvláštního vzhledu synů zavražděných. Vždy se jedná o tmavovlasé chlapce s modrýma očima, kteří jsou svým vzhledem doslova identičtí. Chlapci se chovají panovačně a povýšeně. Lieberman také zjistí, že všichni chlapci byli adoptováni. Adopci zprostředkovala bývalá dozorkyně nacistického koncentračního tábora, Frieda Maloneyová. Lieberman ji navštíví ve vězení, kde se Maloneyová nachází po svém odhalení právě Liebermanem. Maloneyová neochotně přizná, že miminka určená k adopci připlouvala z Brazílie. V té době se k Liebermanově činnosti připojuje mladík David Bennett, člen Organizace mladých Židů. Také on pátrá po okolnostech tajemné smrti Barryho Kohlera. Lieberman navštíví ve vídeňském biologickém ústavu odborníka na klonování a dochází k hrůznému zjištění, že se Mengele snaží naklonovat nového Hitlera. Co však Lieberman neví, je to, že velení nacistické tajné organizace Mengelův projekt ukončilo, a to právě z obav před pátráním Liebermana a jeho možnými kontakty na tajné služby světa. Nicméně Mengele rozhodnutí svých šéfů nemíní respektovat a je odhodlaný v projektu pokračovat dál sám... (TV Prima)
(více)Videa (1)
Recenze (198)
Výborný nápad ohľadom klonovania ľudí. Technika bola vysvetlená pomerne presne, čo oceňujem, keďže film vznikol takmer 20 rokov pred prvým naklonovaným cicavcom - ovečkou Dolly. Samotná kostra príbehu sa mi ale zdala rozťahaná, pričom mala pomerne dosť hluchých miest, ktoré výrazne nudili. Ešte šťastie, že tu bolo tak skvelé herecké obsadenie, človek sa mal možnosť pokochať aspoň na hercoch a ich majstrovstve. Koniec našťastie v tomto smere dojem trochu napravil. Lepší priemer. 65/100 ()
Vydarené spracovanie Levinovej knihy, zaujímavej hlavne svojim originálnym námetom. Potešil ma úvod, ktorý je vo filme vierohodnejší, ako v knihe, kde sa dôležité stretnutie odohrá v nejakej druhotriednej reštike, aj keď aj tá vila mohla byť dôkladnejšie strážená. Podobne vylepšený som očakával aj záver, ktorý mi v knihe prišiel trošku smiešny a Mengele v ňom vyznel ako decko, ktorému niekto zobral jeho hračku. No tu sa už tvorcovia k nejakej väčšej zmene neodhodlali, len to tak mierne obrúsili, takže je tu Mengele len za takého menšieho ňoumu, ale skončí rovnako ako v knihe. Viac by tomu svedčal mrazivý otvorený koniec. Jediné, čo ma v porovnaní s knihou mrzelo, že tu nezaznela tá často spomínaná myšlienka, že fašizmus sa môže vrátiť za dvoch podmienok, ak bude zlá sociálna situácia obyvateľov a ak sa nájde podobný typ vodcu, ako bol Hitler, ktorý dokázal zblbnúť masy... Inak je zaujímavé, že Mengele zomrel rok po tomto filme na mŕtvicu, žeby z toho, ako tu skončil? :-)) A ďalšia zaujímavosť, vraj svoje posledné roky prežil v spoločnosti túlavých psov. :-) ()
Kolegové z války, úkol, který před sebou máte je nejdůležitější operací, jaké se organizace KAMERADES kdy zúčastnila......“ Memento stvoření nového A.Hitlera u mě není na pořadu dne. Možná tenkrát v roce 1978, ale to je vlastně důvod, proč nemám rád starý filmy. A nezachrání ani fantasticky fanatický G.Peck. Já mám dneska prostě jiný starosti (což není problém filmu, ale můj). Několik důvodů, proč má smysl film vidět: 1.) Chci se seznámit s pohlaváry ,,SS“. 2.) Uvažuji o stěhování do Paraguaye. 3.) Nevím, kdo je podle Mengeleho ,,největší muž dějin“. 4.) Přemýšlím o nějakém vynálezu. PŘÍBĚH *** HUMOR ne AKCE * NAPĚTÍ * ()
Hochy z Brazílie jsem viděl – myslím – třikrát, a to pokaždé s odstupem zhruba deseti let. Poprvé mě ten film uhranul jako chlapce (a spolu s ním i knížka) jako skvěle vystavěný thriller s nadčasovou, etickou výzvou k jednomu každému divákovi, podruhé mě oslovil neméně silně: vracel jsem se ke známému příběhu se známým poselstvím a utvrzoval jsem se o správnosti své nastoupené cesty. Nyní, potřetí, jsem už nezažil původní úžas. Skvělý utopický snímek o naklonovaném Hitlerovi promítaný na plátno nového tisíciletí působí již poněkud naivně: dnešek si rodí své hitlery bez pomoci genetiky a naivní, hloupoučcí lidičkové si je volí do parlamentů, ba jim svěřují prezidentské funkce. Nepochybuji však, že kdybych tento snímek viděl dnes poprvé, nadchl by mě jako tenkrát poprvé. ()
Vynikající sedmdesátkový thriller, v němž si Gregory Pack vystřihnul zápornou roli doktora Josefa Mengele. Je to nepříliš známý film, dostal jsem se k němu v podstatě úplnou náhodou - a o to víc jsem byl příjemně překvapený. Předně to má úplně skvělou zápletku. Když se vyjeví, o čem přesně ten film vlastně je (předem jsem si naštěstí nečetl komentáře, které tu toho hodně vyzrazují), zmocnil se mě velmi nepříjemný, až znepokojivý pocit, srovnatelný třeba s Dotekem Medusy. Jsem nadšen jako už dlouho ne. ()
Galerie (98)
Zajímavosti (21)
- Ve scéně, kdy se prochází Josef Mengele (Gregory Peck) po opuštěné nemocnici, je možné ve svitu baterky spatřit obraz s nápisem "Beautiful Bavaria". Skutečný dr. Mengele se v Bavorsku narodil, konkrétně v Günzburgu. (Chegi)
- Je to druhý film režiséra Franklina J. Schaffnera inšpirovaný 2. svetovou vojnou. (vander19)
- Producent Lew Grade a režisér Franklin J. Schaffner vedli časté argumenty nad množstvím krve použité ve filmu. Grade totiž usiloval o získání ratingu PG, což by usnadnilo prodej televizních práv. Film nakonec získal rating R. (HellFire)
Reklama