Režie:
Alex CoxScénář:
Rudy WurlitzerKamera:
David BridgesHudba:
Joe StrummerHrají:
Ed Harris, Richard Masur, René Auberjonois, Keith Szarabajka, Xander Berkeley, John Diehl, Peter Boyle, Marlee Matlin, Alfonso Arau, Pedro Armendáriz Jr. (více)Obsahy(1)
William Walker byl americký dobrodruh, narozený v roce 1853. Své štěstí hledal v Nikaragui, kde štval místní lidi proti tehdejšímu miliardáři USA C. Vanderbiltovi, který měl v této zemi své zájmy. Díky této politice se stal Walker velmi populárním a později převzal velení jako vůdce hnutí odporu proti danému režimu. Avšak z demokrata se stával tyran, který to dotáhl až na samozvaného prezidenta a končí jako většina diktátorů, a to násilnou smrtí. (MVanis)
(více)Recenze (13)
Problémem tohoto filmu je, že není příliš funkční. Tvůrce může mít fajn nápad nebo fajn vizi, ale pokud ji nedokáže zdařile vyhotovit, tak to na výsledku nemusí být ani patrno. Kord pro lidi budoucnosti, kteří nemusí mít dobré povědomí Ve filmu se objevují ahistorické vsuvky (počítače, vrtulníky, lahve od coly...), které do dobového kontextu filmu nezapadají, ale označit film za nesmyslný guláš také není na místě. To je typická reakce: "nechápu, takže se naštvu, protože přeci nejsem žádný hlupák a film odsoudím, protože jím ve skutečnosti jsem". Tyto prvky ve filmu nejsou jen tak. Jejich snahou bylo poukázat na to, co se právě dělo v současnosti. Jelikož je to ale nesoustředěné a chaotické, tak si z toho divák už dnes moc nevezme. Film však byl propadákem i ve své době a nikdy nezískal kultovní status. Alex Cox tvrdil, že bojuje proti konvenčnímu vyprávění, pracuje v revoluční zemi a snažíme se natočit film, který je sám o sobě revoluční - podle mě ale nenatočil moc dobrý film, navzdory tomu, že Ed Harris je skvělý herec a dostal poměrně vděčný rozpočet, což jde dost vidět na kulisách. Podle mě by filmu by hodně pomohlo, kdyby Walkerův přerod z demokrata v tyrana byl prokresleněji vystavěný. Toho by se divák mohl docela dobře chytit a držet, jenže film nechce vyprávět nějaký psychologický či jiný příběh - spíše jen různými výkřiky poukázat na nějaké nekalosti doby jeho vzniku, což s odstupem času funguje jen hůře... ()
Co tohle bylo za debilní maglajs?? To měla být nějaká parodie či satira? Pak to lze těžko dělat na základě skutečných událostí, na kterých toho humorného bylo vskutku pramálo. Výsledek potom vypadá, jak vypadá. Když pominu ty až směšné proudy tryskající umělé krve po průstřelech, tak Mercedes, monitor, Eiffelovka a jako bonbonek na závěr vrtulník v 50. letech 19. století?? Mělo-li to mít nějaký hlubší význam, tak jsem ho nepobral, je mi líto. ()
Ako Baron Prášil priviezol demokraciu do Nikaraguy. Technicky super (hlavne epické davové scény s ohňom) a hudba, záverečné titulky so zábermi vojnových hrôz, silné. Celkovo ale ten film... nefunguje. Keď je pointa takmer každej scény postavená výhradne na tom, že hlavná postava je nekompetentný idiot, tak to po chvíľke omrzí. Výborne to fungovalo napríklad tu, o niečo slabšie tu. Vo Walkerovi takmer vôbec. Skrátka nejde robiť satiru, na smrteľne vážnych základoch a bez humoru. Keď potom príde monty pythonovský záver, tak je to rovnaká fraška a človek sa ani nezasmeje. Dosť uvažujem, či reálne existuje niekto, kto si ten film užil. ()
Kontroverzne pôsobiaci a asi ani s realitou veľmi nekorešpondujúci životopisný film o mne teda neznámom revolucionárovi, ktorému v hlave preplo tak, že sa z neho stal diktátor s nepredvídateľnými stavmi v nevýznamnom stredoamerickom štáte. Film sa nevyhýba niektorým absurdným scénam, napr. s piánom, či v závere s vrtúľnikom. Viackrát som si dával otázku, kto všetko z tvorcov bral halucinogény, pretože nešlo len o scény či chovanie postáv, ale aj priamo s typom postáv. Väčšia škoda však je, že film je strašne ukecaný a námet nedokáže utiahnúť celú jeho dĺžku a tak po slušnom začiatku začne nudiť. ()
Není to sice na pět, ale neudržel jsem se. O téhle satiře jsem dosud neměl ani ponětí, ale o to víc překvapila. Pravda, že je příliš přepálená. První polovina geniální, pak už je to bizar na bizar, ovšem "upřímný Reagan" na konci to jistí. Brutalitou a psychotičností to pomalu připomíná Apokalypsu, těmi "ahistorickými" vsuvkami zase Monthy Pythony. Dostávali mě ovšem herci, spotřeba halucinogenů a jiných návykových látek musela být rekordní. ()
Galerie (21)
Zajímavosti (2)
- Od času 1:06:14, kdy se Vanderbilt (Peter Boyle) rozčiluje, je v dolní části obrazu několikrát zřetelně vidět nějaký novodobý monitor, plastové tělo se svítící obrazovkou. (mira.l)
Reklama