Režie:
Jack GoldScénář:
Reginald RoseKamera:
Ernest VinczeHudba:
Georges DelerueHrají:
Alan Arkin, Joanna Pacuła, Rutger Hauer, Hartmut Becker, Jack Shepherd, David Miller, Sara Sugarman, Irfan Mensur, Mihailo 'Miša' Janketič, Kurt Raab (více)Obsahy(1)
Dne 14. října 1943 se uskutečnilo největší a nejúspěšnější povstání vězňů z koncentračních táborů hitlerovského Německa . Vyhlazovací tábor Sobibor, ležící dnes na polském území v bezprostřední blízkosti s Ukrajinou a nedalekým Běloruskem, byl vybudován v březnu 1942 v panenské a velmi řídce osídlené krajině jako jeden ze tří ( dále Belžec a Treblinka) v rámci konečného řešení židovské otázky při operaci „Reinhard“ (operace byla dodatečně pojmenována na památku zesnulého Reinharda Heydricha po atentátu z 27. května 1942 v Praze).
Podkladem pro natočení filmu se stala kniha Richarda Raschkeho, přímého aktéra hrdinného odboje proti nacistické zvůli. Pod vedením Alexandra „Saši“ Pečerského (hraje R. Hauer) ruského židovského zajatce, při plánované ozbrojené vzpouře bylo zabito kolem 12 příslušníků SS (prameny se liší v počtech) a dále několik ukrajinských dozorců. Při plánovaném útěku došlo ke komplikacím, a proto pod tíhou situace se kolem 600 vězňů vrhla přes ostnaté dráty pod palbou kulometných věží přes minová pole do Chelmských lesů. Nafilmovaný samotný útěk vězněných pro záchranu života je expresivním zážitkem podbarveným vážnou hudbou.
Asi 300 vězňům se podařilo utéci, ovšem kolem 200 jich bylo pochytáno a zabito v průběhu několika dnů po útěku. Válku přežilo kolem 70 aktérů povstání, v červenci 2007 žil přímý účastník odboje v české republice na Vysočině. Po útěku vězňů byl tábor srovnán se zemí, dnes stojí na jeho místě památník, muzeum a mohyla lidského popela.
Celkem v táboře smrti (během poměrně jeho krátké existence) zahynulo v plynových komorách kolem 250.000 lidí , převážně židů z Polska, Holandska, Československa, Ruska a dalších zemí. Čest jejich památce. (Ygnor)
(více)Recenze (73)
Je tomu tak deset let, co jsem o Sobiboru četl knihu, ale nějak se mi mate několik jemných nesrovnalostí, které ve filmu byli. Tak předně společné ubikace mužů a žen, kde mohli hrát na housle a rozmnožovat se, mi přijde dost nereálná. A ta prakticky naprostá volnost pohybu po setmění, kdy vězeň bez následků mohl stát i metr od ostnatého drátu mi přijde nanejvýš nepravděpodobná. Pochybuju, že by vedení tábora nacisté vedli až tak ledabyle. Ale což, filmu to nijak neuškodilo a ony zásadní historické informace zůstali nezměněny. Velmi dobrý film o velmi špatné době a lidské nezdolnosti. ()
Miluju ty vedlejší postavy zábavných cynických (dědkovských) mentorů, které A.Arkin v posledních letech ztvárňuje (Malá Miss Sunshine, Marley a já, Argo). V Útěku ze Sobiboru ovšem hraje (v tandemu s R.Hauerem) jeden z mozků zoufalé akce, o to šílenější, že se skutečně stala. Těžko říct, jestli je působivější první část filmu popisující poměry ve vyhlazovacím táboře (jen se mi nechce věřit, že by sobiborští Židé měli podobně "volný režim" jako třeba spojenečtí váleční zajatci v německých táborech), nebo ta, kdy se začnou podomácku vyrobenými zbraněmi likvidovat nacisté. Síla. ()
Fakt, že jde o televizní film, tomu trochu ubírá. Což je škoda, protože co do historické věrnosti si tvůrci dali záležet. Třeba scény s příjezdem transportů za zvuku veselé hudby a s ujišťováním Němců o sprchách a práci na východě jsou reálné. Stejně jako to, že holandským židům dávali i lístky k zavazadlům, “aby se neztratily”. Taky třeba, že si zjistili, že v Sobiboru byla většina strážných ukrajinští dobrovolníci a ne SS-mani. I krutosti některých dozorců, samotný scénář útěku nebo technologie vraždění lidí. Jak jsem psal, být tu o kousek lepší herci a víc peněz na výpravu, s pěti hvězdičkami bych neváhal. ()
Prostředí koncentračního tábora nebylo takové, na jaké je divák v posledních letech zvyklý. Nezavadíte tu o vyzáblé vězně padající vysílením, ve vzduchu není cítit všudypřítomná smrt a ani esesmani nejsou tak brutální, jak bývá obvyklé. Nicméně o to větší mají vyhrocené sekvence dopad. Poprava, krátké intermezzo s nástupem do plynových komor či scéna s kojencem, to jsou věci, které se mi zaryjí hluboko do paměti. Samotné plánování útěku je podané jak detailně, tak dostatečně zábavně a plus mínus se drží faktů. Úprk z tábora už byl natočený v mezích možností tehdejší televizní produkce a má své mouchy, ale není v něm nic, co by pokazilo celkový dojem. Obstáli i herci, ačkoliv Hauer by se svou vizáží pasoval spíš na druhou stranu barikády, ale to vem čert. Je mi záhadou, že se tématu nechopila v pozdějších letech žádná větší západní produkce, což platí dvojnásob o ještě úspěšnějším útěku z Treblinky. Tak třeba se ještě někdy dočkáme. 90% ()
Velmi dobrý válečno-vězeňský film s okouzlujícím Alanem Arkinem v hlavní roli. Nejdříve seznámení s provozem vyhlazovacího nacistického tábora v Sobiboru, několik neúspěšných útěků, až po první přípravy útěku posledního. Krutost a trýznitelská vynalézavost esesáků mě opět dostala, naštěstí zde příliš detailů není. Konec je dech beroucí, takže promíjím detaily a nedostatky filmu, o kterých zde píší někteří uživatelé. ()
Galerie (24)
Photo © Zenith Entertainment
![Útěk ze Sobiboru - Z filmu](http://image.pmgstatic.com/cache/resized/w663/files/images/film/photos/161/789/161789088_b7d6cc.jpg)
Zajímavosti (3)
- Snímek byl natočen podle nepublikovaných skriptů "From The Ashes of Sobibor" Thomase Blatta a "Inferno in Sobibor" Stanislawa Szmajznera. (Terva)
- Tábor Sobibor byl ihned po útěku vězňů uzavřen a zbourán. Místo bylo osázeno stromy, mezi nimiž nyní stojí socha, připomínající všechny odvážné lidi ze Sobiboru. (Terva)
- Představitel hlavní role Rutger Hauer pochází z Nizozemí. Právě v Sobiboru bylo zplynováno značné množství holandských Židů. Ve snímku však překvapivě neztvárňuje holandského Žida, nýbrž Žida ze Sovětského svazu, zajatého příslušníka Rudé armády, Sašu Pečerského. (M.Šalda)
Reklama