Režie:
Christopher MenaulKamera:
Milan Peter SovaHudba:
Gary ChangHrají:
Rutger Hauer, Miranda Richardson, Peter Vaughan, Michael Kitchen, Jean Marsh, John Shrapnel, Clare Higgins, Stuart Bunce, Rupert Penry-Jones, Petr Meissel (více)Obsahy(1)
Kriminální fikce z produkce HBO o tom, jak by asi vypadal svět po vítězství Třetí říše. Jedním z míst kde se natáčelo byla i Praha, která v minulosti rovněž trpěla pod nadvládou nacistů, a později komunistů. Píše se rok 1964. Berlín se chystá na oslavu führerových 75-tých narozenin a obnovení diplomatických vztahů se Spojenými státy. Zatímco celý svět s napětím očekává tuto převratnou událost, SS detektiv March (Rutger Hauer) vyšetřuje záhadnou politickou vraždu. Přes naléhání Gestapa, aby pátrání ukončil, je March rozhodnut případ vyřešit. Spojí se proto s americkou novinářkou Cahrlie Maguirovou (Miranda Richardson), která pak náhodně sama rozkrývá své vlastní záhady. Společně odhalují tajemství, které by mohlo vést k pádu Třetí říše. V patách jim je Gestapo, oni však unikají, aby prozradili světu pravdu o ... Otčině.
Jedním z míst, která byla vybrána k natáčení filmu, byla i Praha, která v minulosti rovněž trpěla pod nadvládou nacistů, a později komunistů. Proto provázela natáčení Otčiny řada ironických momentů. Scény velkolepé oslavy Hitlerových narozenin se odehrávaly na Letné, tradičním místě různých shromáždění, vojenských přehlídek a prvomájových průvodů. Na místě, kde kdysi stával největší Stalinův pomník na světě, zdravily tisíce komparzistů převlečených za občany Germánie Hitlera. A kryt v kopci pod památníkem, určený dříve stranické elitě pro případ jaderného útoku, poskytl přístřeší davům komparzistů. Produkční Václav Eisenhamer poznamenal: "Vyrostli jsme ve státě podobném tomu ve filmu. Rozumíme tedy Marchovu příběhu." Celkově probíhalo natáčení v Praze 37 dní, od 5. března do 16. dubna 1994.
(HBO Europe)
Recenze (98)
Tématika alternativního vyústění 2. světové války mě odrovnává už v herní sérii Red Alert a ani zde tomu není jinak. HBO je zjevně konečným řešením židovské otázky trochu fascinováno (viz geniální Konference ve Wannsee) a tady mu věnuje pozornost velmi zajímavým způsobem. Pražské kulisy vypadaly přesně tak, jak bych si představoval 60. léta v Německu, kdyby Hitler vyhrál. Závěrečná dvacetiminutová pasáž byla skutečně nervydrásající a starý Áda na konci roztomilý. Celkově mělo ale to téma na víc, chvílemi to byla jen obyčejná televizní detektivka, ve které známe to, na co mají postavy teprve přijít. ()
Velmi odfláknuté historické souvislosti resp. spousta věcí nevycházela časově a některé osoby byly zapojeny jinak. Ale to neva, byla to přece jiná historie než naše. Velmi mile mě překvapil Hauer. Atmosféra skoro dobrá, jen je vidět, že režisér, co v totalitě nežil, měl přeci jen mírně naivní představy, jak hnusně nenápadně, ale důkladně vypadá totální kontrola obyvatelstva... ()
Lidem, kteří se nezajímají o novodobé dějiny, jmenovitě o II. světovou válku snímek zřejmě nic neřekne. V každém případě historická fikce se změnou dějin v období největšího válečného konfliktu v dějinách lidstva nutí k zamyšlení. Hrůzy druhé světové války nesmí být nikdy zapomenuty. Těch, kteří je zažili na vlastní kůži, jakož i těch, kteří aktivně bojovali proti hrůzám fašismu již bohužel ubývá. Nikdo z těch, kteří druhou světovou válku nezažil si nedovede představit, jaká to byla doba. Jak moc si dnes můžeme vážit každodennosti a naše starosti v porovnání s tou dobou jsou jen malichernosti. A přitom v kolosu dějin mohlo stačit tak málo a to, co vidíme ve snímku Otčina jsme skutečně mohli prožívat my všichni. Na snímek jsem se díval z pohledu obyvatele České republiky. Muže, jehož dědové aktivně bojovali proti Německu... Bývalá budova Federálního shromáždění (nyní RFE) jako Zicherskomando SS, národní památník na Vítkově jako škola Hitlerjugend... Vím, ve filmu to má představovat Berlín. Ale ta představa... Skvěle natočený film a díky za něj. Rutger Hauer zde podal naprosto famózní výkon a celou hodinu a třičtvrtě jsem mu jeho příslušnost k SS, jakož i lásku k jeho synovi a trpké zklamání ze zločinného zřízení vlasti naprosto věřil. Skláním se před jeho hereckým výkonem. Nemohu souhlasit s tvrzením některých komentářů, že se jedná o "béčkový" film. Je to naprosto skvělý film, který má své poslání a své místo. Je s podivem, že mu není věnována větší pozornost. ()
Slušně natočené tv drama s kriminální zápletkou, co do jisté míry umně pracuje s fikcí. Jenže ta fikce je pořád jeden velký blábol a tenhle blábol film servíruje s velmi vážnou tváří, aniž by nějak významně zapracoval na údernosti a hodnověrnosti svého vyprávění. A nakonec si vykoleduje i nechtěné komické vyznění. Vše je navíc spíchnuto v levném produkčním kabátku. A jelikož se natáčelo i v Praze, tak i za účasti českých herců v nedůležitých vedlejších rolích, kdy jejich nežádoucí přítomnost podráží jakýkoliv důstojný dojem. Tvůrci divákům nachystali dramatický náhled na smyšlené dějiny po 2. světové válce zasazený do poloviny šedesátých let minulého století, kdy Hitler vyhrál válku, z Evropy je velkoněmecká říše Germanie, šedivý Führer slaví významné narozeninové jubileum a jeho podobizna juká z každého místa v Berlíně. A jeden nacistický policejní úředník počíná vyšetřovat záhadné utonutí německého stranického funkcionáře. Dohromady je tohle v oblasti filmu cosi ojedinělého. A tak se režisér Christopher Menaul do toho neotřelého námětu mohl o dost více opřít. Jenže většinu své kariéry se spíše specializoval na tv filmy. A tenhle má evidentní proporce levnější produkce. Docela dlouho trvá, než se na scéně zjeví nějaká skutečná historická postava, o to se postará až Hitler, k tomu dojde až v závěru. O dalších historických postavách z řad nacistických pohlavárů se jen mluví, popřípadě něco málo autenticky dokumentárního se namíchalo do historických montáží. Situace v Germanii nyní není růžová. USA mají v budoucnu fungovat coby spojenci a tak je třeba napravit diplomatické vztahy s nimi. A to by v tom byl celý klan Kennedyových aby do Germanie nedorazila i investigativní americká novinářka (Miranda Richardson). A pochopitelně s hrdinným policistou, který už pomalu začal smýšlet levicově, odhalí krutou pravdu skrytou za podivnou sérií úmrtí z řad německé revoltující sekce, načež jim oběma půjde o život. Gestapo se totiž dvakrát neptá. Stěžejní odhalení tajných materiálů se docela povedlo. Došlo i na působivost. Jenže to zajímavé ihned svrhl katastrofálně pojatý a legrační, rádoby dramatický závěr. Rutger Hauer podal soustředěný a spolehlivý výkon v roli uniformovaného esesáka. Sice jsem ho nikdy nepovažoval za hereckého velikána, co mu ale bylo přiděleno, většinou odvedl se ctí. Prudce kvalitní film se nekonal. Výsledkem je televizní drama se spoustou neduhů, výpravně nedostatečně atraktivní. A co mělo působit vážně, působilo spíše legračně. Ojedinělý námět je na filmu tím nejlákavějším a nejpozoruhodnějším. 6/10 ()
Jedná se sice o béčko, ale myslím, že je docela povedené. Původní knižní předloha mi byla sice sympatičtější, ale film je také docela koukatelný, už kvůli tomu utopickému námětu. Rutger Hauer hraje takový svůj standart, ani víc, ani míň. Je trochu škoda, že oproti knížce doznal filmový děj menších úprav, mohlo to být ještě o něco zajímavější. ()
Galerie (5)
Zajímavosti (7)
- Producent Mike Nichols kúpil práva na knihu za 1 milión amerických dolárov so zámerom pretaviť ju do filmu do kín. Žiadne hollywoodske štúdio však záujem nemalo, a tak sa produkcia znížila na televíznu pre HBO. (Real Tom Hardy)
- Dej filmu sa odohráva od 14. do 20. apríla 1964. (Real Tom Hardy)
- V scénach s davom ľudí bolo mnoho starých českých komparzistov, ktorí si druhú svetovú vojnu pamätali. Do scén natáčania ulíc plných svastík a nacistických uniforiem sa im moc nechcelo. (Real Tom Hardy)
Reklama